287 



endog at gaa til Floden Petschora; i øvrigt er den almin- 

 delig i Østrig, Schweiz, Frankrig, England og Irland samt 

 særlig i Tyskland. Hos os er dens Udbredelsesomraade 

 egentlig ogsaa daarlig kendt. Den nævnes fra følgende 

 Steder: i Jylland: Nips Aa, Vondaa, Gudenaa med Randers 

 Fjord og Nørreaa samt Søerne Rindsholm Sø, Mossø og 

 Skanderborg Sø, Kolding Aa; paa Fyen: Brendegaard Sø, 

 Nørresø, Paspaa Sø, Arreskov Sø og Allerup Sø; paa 

 Langeland: Tranekær Sø; paa Sjælland: Susaa og Es- 

 rom Sø. 



Fliren lever i Søer og langsomt flydende Aaløb samt 

 i svagt Brakvand. I Levevis minder den meget om Bra- 

 senen. Den holder sig mest ved Bunden i Breddens 





m 



Fig. 129. Flire. (Efter Zoologia danica). 



Nærhed, men kan dog ogsaa gaa op i de højere Vandlag; 

 den skyer end ikke flade Steder uden Plantevækst, og det 

 er kun om Vinteren, at den søger Dybet. Legen foregaar 

 omkring Juni Maaned, og Flirerne samles da i store Stimer 

 paa tæt bevokset Bund. Legen foregaar paa lignende Vis som 

 Brasenens med stor Larm, men de ellers sky Flirer skal 

 i den Tid være lette at fange. Æggene er talrige og næ- 

 sten 2 mm store. Allerede ved en Længde af ti — tolv Centi- 

 meter bliver Fliren kønsmoden. Dens Føde bestaar over- 

 vejende af Bund- og Breddyr, kun undtagelsesvis af Planter; 

 skønt Fliren næppe tager ret stort, levende Bytte, skal den 

 dog jævnlig gaa paa Aalekroge med død Agnfisk. Fliren 

 bliver Næringskonkurrent til Fisk som Brasen, Skalle, 

 Aborre og Aal og er ikke velset, da den kun har ringe 

 Værdi, lille, benet og mager som den er. Ikke engang til 



