294 



ældre Tid findes rigtignok en Opgivelse om, at den skal 

 leve ved Fredericia, Kolding og Vejle, ja endog i Lim- 

 fjorden, og det formodedes, at den var set i Susaa; rime- 

 ligvis skyldes disse Opgivelser for største Delen Forveks- 

 linger med Grundlingen og med Pigsmærlingen. Den før- 

 ste sikre Paavisning af Smerlingens Forekomst hos os 

 skete i 1878 i Nebel Aa (Stenvad Mølle, 1 Stk. sidst i Maj, 

 2 Stkr. d. 5. Juni); den skal være almindelig i Aaen og 

 toges atter i 1906 (25. Oktober, udfor Haugaard Dambrug). 

 Smerlingen ynder lignende Opholdssteder som Elritsen, 

 altsaa køligt og klart Vand, mest Aaer og Bække, men 

 ogsaa Bredderne af klare Søer og svagt Brakvand (denord- 

 tyske Haff'er, den finske Skærgaard). Men i Modsætning 

 til Elritsen er den en Bundfisk, der holder sig rolig, lig- 

 gende paa Sandet eller mellem Stenene. Skræmmes den, 

 svømmer den hurtig af Sted, men kun et kort Stykke for 

 at søge sig et nyt Skjul. Den gaar ikke i Flok. Om 

 Natten skal den være livligere og da skaffe sig sin meste 

 Føde; den tager særlig Tanglopper og Insektlarver, men 

 skal som de fleste Fisk være slem til at æde Rogn, hvor 

 Lejlighed gives. Dens Leg finder hos os rimeligvis Sted 

 i Maj Maaned. Hannerne skal i Legetiden faa Hudfortykkel- 

 ser paa Bugfinnernes Inderside. Rimeligvis foregaar Legen 

 for den enkelte Fisk i flere Sæt. Efter nogle Beretninger læg- 

 ges Æggene mellem Sten eller i en af Fisken selv dannet 

 Fordybning i Bunden, og Hannen holder Vagt over dem; 

 efter andre afsættes Æggene paa Vandplanter og Sten. 

 Ligeledes afviger Meningerne om Smerlingens Sejglivet- 

 hed. Hos os har Smerlingen selvfølgelig ingen Betydning, 

 og det Fiskeri, der i andre Lande drives efter den, spiller 

 sikkert heller ingen økonomisk Rolle; men Smerlingen 

 skal være en Lækkerbidsken, naar den bliver tilberedt 

 hurtig efter Fangsten, og i ældre Tid opdrættede man den 

 endog i særlige Damme. 



2. Pigsmerling (C 6b i ti s tænia Linné). 

 (Krøyer: Botia tænia). 



Hovedet og hele Kroppen er mer eller mindre sam- 

 mentrykt. Under Øjet er der en bagudrettet, bevægelig, 

 tve- eller flerspidset Pig. Seks Skægtraade, der alle sidder 

 paa Overkæben. Halefinnen er afrundet. Benkapslen paa 

 de forreste Hvirvler er enkelt. Hovedet er nøgent, men 

 i øvrigt er Huden dækket af yderst smaa, taglagte Skæl. 

 Sidelinien findes kun paa et kort Stykke fortil. Ryggens 



