313 



celler, men de er endnu sparsomt til Stede, kun paa Halen 

 (V, A) eller tillige paa Nakken (V, B). Larven kaldes fra 

 nu af „Glasaal". I sit sidste Stadie (VI) er Aalelarven 

 forkortet stærkt med c. 1 cm af sin oprindelige Længde 

 ned til c. 65 mm; den er ogsaa bleven endnu lavere end 

 før og er nu omtrent cylindrisk; endelig er der udviklet 

 Farveceller paa store Dele af Ryggen og Siderne. For- 

 vandlingen er nu forbi, den unge Aals Tænder er ud- 

 viklede, den begynder at æde og at vokse paany. 



Under den lange Tid, i hvilken Aalelarverne lever 

 pelagisk, føres de viden om med Havets Strømme. Man 

 antager, at Aalen gyder midvinters, og formoder, at Larve- 

 tidens Varighed fra Klækningen er mellem eet og to Aar. 

 Udenom det centrale Atlanterhav, hvor de mindste kendte 

 Larver træffes, løber Havstrømmen i Kreds med Solen og 

 sender Grene ind i Middelhavet og op mod Europas Kyst; 

 derimod sender denne Kredsstrøm ingen Grene ned i det 

 sydlige Atlanterhav. Heraf betinges de voksne Aals Forde- 

 ling, idet Larverne føres med Strømmene ind mod lavere 

 Vand og først derpaa begynder en selvstændig Vandring 

 mod Kysterne. Derfor kan pelagiske Aalelarver træffes 

 talrigt udfor Europas Vestkyst og helt oppe Vest for Fær- 

 øerne*), og derfor forsynes Europas Vestkyst rigeligt med 

 Aaleyngel ligesom Middelhavet, hvorimod det meste af 

 Sydamerika og af Afrika er aaletomme. De Larver, der 

 føres søndenom af Kredsstrømmen, er maaske faa, eller 

 Vejen er maaske for lang; i hvert Fald synes den euro- 

 pæiske Aal ikke at spille nogen Rolle i Guyana og paa 

 de vestindiske Øer; disse forsynes ligesom de nordligere 

 Dele af Atlanterhavets Vestkyst med Yngel af den ameri- 

 kanske Aal, hvis Larver er fundet paa lignende Bredde- 

 grader som den europæiske Aals, men længere mod Vest. 



Leptocéphalus brevirostris er en ægte pelagisk Larve, 

 som holder sig i de øvre Vandlag ned til en Dybde af 

 omkring Hundrede Meter; den er lyssky og gaar højest 

 om Natten; med Bunden har den slet intet at gøre. De 

 Dyr, den lever sammen med, er næsten alle pelagiske og 

 mer eller mindre gennemsigtige, saaledes blandt andet for- 

 skellige andre Arter af Leptocephaler. Den er ikke nogen 

 kraftig Svømmer, og Strømninger betinger helt dens Sted- 

 forandringer. Saa godt som alle de Aalelarver, der fanges 

 udfor Europas Kyst, er „voksne" og er allerede hørt op at 

 æde. Fra August Maaned kan man træffe Aalelarver, der 



*) Her fangedes paa 61° 21' n. Br. og 10<> 59' v. L. den første uden- 

 for Middelhavet kendte Aalelarve (77 mm) af den danske Under- 

 søgelsesdamper „Thor" d. 22. Maj 1904 Kl. 10 om Aftenen i Nær- 

 heden af Overfladen over c. 1.300 Meters Dybde. 



