11 



Area omgivue Stavstrenjxt- hos Monocflis liamata n. sj). udimiiulr saaledes i FdicikIcii af Legemet (Tab. 

 VII, fig. 5); Stavene ere meget smaa, forholdsvis tykke, afstiirapede i Eiulerne. Hos Monocdis assimUis, 

 Ørsted, Pkigiosfomnm Koreni n. sp. (og muligens ogsaa hos Ci/tindrosfomum lomjlfilum n. sp.) udmunde de 

 fra alle Kanter i Penis! Det Forhold, hvori Stavene herved komme til at staa til Kjonsorganerne, er saa 

 mærkværdigt, at jeg nærmere maa omtale det. 



Hos Mouocelis assimilis. Ørsted findes i den bagre Del af Legemet en Masse Stavdannelses-Celler. 

 hvorfra Stavstrenge iidgaa, der forl)inde Cellerne med hverandre (Tab. VI, fig. 1, a, a) og derpaa konvergere 

 fra alle Sider indad mod Sanlblæren (Tab. VI, tig. 1, d), gjenuemtrænge det tykke Lag af Fibre, bvorjif 

 denne er omgiven (Tab. VI, lig. 1, c, fig. 2, g), lobe saa henover Sædblærens ydre Side og udmunde ende- 

 lig alle i Basis af den kanalforende Penis-Stilet (Tab. VI, fig. 1, f) omkring Sædblærens Udforselsaabning i 

 denne (Tab. VI, fig. 1, e; Aabningen sees noget forskyvet fra Penis-Stilettens Basis). Ved at incitere 

 Dyret med fortyndet Eddikesyre har jeg seet Stavene den ene efter den anden drives ud gjennem Penis- 

 Stiletten (Tab. VI, fig. 2); det skede noget stødvis. Aldrig trænge Stavene ind i Sædblæren; naar Dyret 

 behandles med Eddikesyre, ser man Sædblærens Udforselsaabning forlænges til en meget smal. fin Gang 

 (Tab. VI, fig. 2), hvorigjennem Stavene vanskeligere kunne gaa ned; maaske sker noget lignende, naar Dy- 

 ret inciteres under Parringen. Hos Plagiostomum Koreni, n. sp. er Penis helt blod og har nogen Lighed 

 med en Paddehat: ^Stilken»; udgaar fra Sædblæren, og Skiven eller iHatten», hvori den ender, er rettet 

 mod Kjonsaabningen. Stavstrengene (Tab. V, fig. 7, f) udmunde nu fra alle Kanter i den nederste, meget 

 tynde Ende af »Stilken«, der hvor denne gaar over i ^Hattens; her sidde Stavene tæt omkring Stilken som 

 i en Krands. Baade hos Monocelis assimilis og Plagiostomum Koreni n. sp. ere Stavene meget smaa. Hos 

 førstnævnte Art ere de kun 0.0026 mm. — 0,0034 mm. lange. De ere butte i Enderne og have forøvrigt 

 aldeles Stavenes almindelige Form og Udseende (Tab. VI, fig. 3); i Eddikesyre oploses de efterhaanden (hos 

 Monocelis assimilis). Nogen vedhængende Neldetraad har jeg ikke kunnet opdage trods de stærkeste For- 

 størrelser. — Foruden hos M. assimilis og Pl. Koreni synes jeg ogsaa hos Cylindrostomum longifilum n. sp. 

 at have opdaget Stavstrenge. der ndmundede i Enden af den blode Penis. Herom er jeg dog ikke sik- 

 ker. Jeg skulde tro, at Udmunding af Stavstrenge i Penis ei er saa sjelden hos Turbellarierne. Men 

 formedelst Stavenes ringe Størrelse, og muligens fordi Stavstrengene heller ikke til alle Tider ere tilstede 

 hos Dyret (hos M. assimilis findes de dog stadig), er dette Forhold i saa lang Tid uiulgaaet Opmærksomhed. 



Hvorledes skal man nu forklare sig disse Staves Funktion? 



Om Stavenes Funktion i Almindelighed har følgende Anskuelser gjort sig gjældende: 



M. Schultze\) antager, at Stavene ved sin haarde Beskatfeuhed tjene til at foroge Følelsen, idet de 

 dels findes samuienhobede omkring Gangliet og langs Nervetraade, dels ligge i eller uniiildidbart under Hu- 

 den, hvor de kunne byde Modstand mod ydre Tryk og derved virke i Følelsens Tjeneste paa samme Maade 

 som Neglene foroge Følelsen i Fingerspidsene. — Leuckart^) fremstiller en ganske anden Anskuelse, at alle 

 Stave i Virkeligheden ere Nelde-Apparater eller beslægtede Dannelser, der udslynges af Huden under Fangst 

 af Bytte. L. Graff^) har senere paavist, at Stavene hos enkelte Arter i Virkeligheden kunne udvikle sig til 

 ægte Nelde-Apparater. — Schneider*) endelig har en tredie Anskuelse, at Stavene ere en Slags Kjærlig- 

 hedspile, der udslynges af Huden og anvendes under Parringen som Irritationsmidler. 



Hvad nu først Schultzes Antagelse angaar, saa viser jo Stavenes Udmunding i Kjonsorganerne 

 eller gjennem særegne Aabninger paa Overfladen af Legemet hen paa noget ganske andet. Jeg vil 

 vistnok ikke benægte, at Stavene, da de nu engang have en fast Aggregattilstand, kunne virke paa 

 den af Schultze antagne Maade. Men naar denne Forfatter og senere hen Gratf") (for de strukturløse 



M. Schultze: Beitriii^o znr Naturfje.sch d. Turbelhirirn, jiajr. 15. 

 Archiv f. Niitiir},'esch. 1852. pag. 238. 

 Zeitsfhiift f. wiss. Zoulogio 1874, pag. U2. 

 Schneider; Untersuchungen uber Plathelm., \K\g. 21. 

 1. u. pag. 129. 



