14 



Slhukjortlcr lios Ncmertinerne har man allerede længe kjeiidt. Deres Udiimnding er imidlertid 

 meget vauskelig at iagttage. Kefersteiu ') har ikke kimuet opdage uogeii Muiidiuger. Mc Intush i sit nj'e 

 store Arbeide over Nemertinerne meddeler kun, at Slimet dannes af hele Hudens Overfiade. Afdode Pro- 

 fessor M. Sårs har i sine efterladte Manuskripter (fra Aaret 1837) aftegnet og beskrevet en meget stor Ne- 

 mertiu (Cerebratulus grandis, M. Sårs), der har to parallele Kækker af Porer langs hele Ryggens Midte 

 (Tab. VIII, lig. 21). Porerne, siger Sårs, mærkedes at være Slimporer, hvorfra stundom Slimet kom ud 

 som overmaade fine bugtede Traade; herved afsondredes det i Mængde og fordærvede Våndet, saa dette 

 ofte niaatte skiftes.*) 



Tfervesystem og Sandseorgaiier. 



Nervesystem. Centralnervesystemet er i Almiudelighed ved et Indsnit i Midten tydelig delt i to 

 Sidedele. Hos nogle er Delingen kun antydningsvis tilstede (Dobheltganglion). Hos Enterostomum tlaviba- 

 cillus n. sp. er Gangliet aldeles regelmæssig ægformigt; det frembyder Formen af et Enkeltganglion (Tab. 

 V, fig. 26). Hos Enterostomum fingaliannm, Clap.-) findes igjen to tydelig adskilte Ganglier! Dog hore 

 disse Arter efter sin ovrige Bygning til samme Slægt. 



Fra Centralnervesystemet udgaar fortil, udåd og bagtil Nervestammer. De bagtil gaaende ere 

 én for hver Sidedel af Hjernen, undertiden to (hos Cylindrostomum longifilum n. sp.), undertiden vexlende 

 i Autal, én, to eller tre (saaledes hos Acmostomum Sarsii n. sp.) 



Oine. Hos Rhabdocoelerne findes Oinene som to Pigmenttlækker i den forreste Del af Legemet, 

 med eller udeu Lindse; sædvanligen ere de to, sjeldnere fire i Antal; i sidste Tilfælde staa de parvis efter 

 hinanden; hos KijlospJuera armuta n. gen., n. sp. staa de under hinanden. 



Undertiden ere Øinenes Pigment-Molekyler konstant ordnede paa en eiendonuuelig Maade. .Jeg 

 har opdaget dette hos de lindselnse Oine; de vise heri med al sin Ufuldkommeuhed en bestemt Differentie- 

 riug. Oinene hos Plagiustomuni Koreui, u. sp. (Tab. V, fig. 5) beståa kun af smaa rode Molekyl-Korn. Disse 

 ere ordnede saa, at Oiet bestaar af to omtrent ligestore halvmaaneformige Dele, der ligge paa langs med 

 de konvekse Rande iudad. Randene tangere hinanden noget bagenfor sin Midte; de ere meget tyk- 

 kere og morkere end hele det ovrige Parti af Oiet, der har et ensartet og (paa Grund af Moleky- 

 lernes ringere Ma^ngde) klart Udscende. Idet nu de morkere Rande tangere hinanden, bliver Oiet afdelt i 

 to lyse Felter. — Hos Acmostomum Sarsii, n. sp. have Oinene (Tab. V, fig. 10) en trekantet Form. Mo- 

 lekylerne ere ophobede langs Randene, især den indre, og danne en tyk mork Ramme om det klare tyndere 

 Midtparti; fra Midten af hver af de tre Rande gaar en Streng, lig Randene, men tyndere, hen til Øieflæk- 

 kens Centrum, hvor Strengene modes, saa altsaa Ølet bliver afdelt i tre omtrent ligestore, lyse Felter. — ■ 

 De saaledes differentierede Oine hos de tu Arter stemme overens med hinanden deri, at Molekylerne hos 

 begge danne tykkere Rande, der afdele Oiet i klare, omtrent lige store Felter, og deri, at Molekylerne især 

 ere sammenhobede paa den indre Rand. Hos begge Arter ere Molekylerne rode af Farve. 



Hos en Del Rhabdocoeler dannes Øinene af store sorte Kugler, temmelig lost forenede, da de 

 ved et svagt Tryk lade sig isolere, 0. Schmidt s) har iagttaget dette Forhold hos den af ham opdagede 

 Mesostomum lenticulatum, dog uden at foretage nogen nærmere Undersogelse. Den samme Sammensætning 

 af Øinene har jeg fundet hos Byrsophlebs Graffii n- gen., n. sp., Proxenetes flabellifer, n. gen., n. sp.. 

 Vortex cavifrons, n. sp., Gyrator Danielsseni, n. sp. og Cylindrostomum longifilum n. sp. Kuglerne variere 



*) L)er er opstaaet den Tanke hos mig, at disse i Kække stillede Porer niaaske ere de nutndlijje Kjønsaabning:er. 

 Om hele den uhyre Slimmasse kommer ud gjcnnem dem. er det ikke troligt. 



') Zeitschr. f. wiss. Zoologie, 12 Band. pag. 66 og 67. 



') Reeherche.s anatom, sur les Annélide.s, Turbellariés etc, pap. 67, tab. 6, fig. 11. 



') Sitzungsber. d kais. Akad. d. Wissenseh., 9 Band, pag. 497, tab. 46, tig. 9. 



