35 



stykke. Den bulbusforiuede Del er tykvæfifget (rimeligvis helt rundt imikring), klar. hmiMigen, lysbrydeude 

 og inici sin udvendige Side spiralribbet fra venstre nedover mod hoire (ovenfra seet). Spiralribbcrne ere vel 

 niarkerede, tætliggende. regelmæssig parallele, temmelig ophoiede, ei skarpe, men heller afrundede. Penis- 

 bulben og navnlig Ribberue have en vis Fasthed, men ere ei stive, da de ofte boies og paa anden Maade 

 forandre sin Form under uregelmæssigt Tryk. Undertiden ser man en Egenbevægelse i Bulbus, idet den 

 rugger sig lidt fra Side til anden, hvilken Bevægelse vel tillades ved Ribbernes Tværgaaen. Det ror- 

 formige Endestykke er fuldstændig haardt. Det begynder med en noget udvidet Basaldel fra det f(jrreste 

 Parti af Bnlbns og ender tvært afskaaret. Indenfor dets Vægge gaa to liaarde Strenge forover til Enden 

 af Roret; den ene tykkere (Fig 10, b) gaar fra Indsideu af Roret paa skråa forover til Midten af Rorets 

 afskaarne p]nde; den anden tyndere (Fig. 10, c) gaar mere parallelt langs den anden Side af Roret. Den 

 skråa Streng bærer et lidet baardt, transverselt liggende Stykke, der dækker Rorets Ende i ili<lten. Et 

 lignende Stykke, der dfekker Sidrrue, hviler paa Væggene af Roret (Fig. 10); det rager noget udover Kan- 

 ten af Rorets Ende og har, som jeg en Gang saa, en Tag, der vel tjener til Irritation nnder Parringen. 

 Mellem Sidestykket og Midtstykket er der et niorkere Mellemrum. Om der var nogen Aabning mellem 

 dem, eller hvorledes de forovrigt vare adskilte, kunde jeg ei opdage. Men engang saa jeg den accesso- 

 riske Kornmasse passere gjennem Penisrøret; den gik ud lige bag Enden af Roret, ikke mellem de nævnte 

 Stykker. Bag Rorets Ende maa der altsaa være en Aabning i Væggen. Jeg har virkelig ogsaa et Par 

 Gange under visse Stillinger af Roret seet, at Væggen paa den ene Side var afbrudt, inden den naaede 

 helt frem til Enden af Roret, saa der blev et aabent Rum tilbage (Fig. 11). 



Indeni Penis ligger en lang central Stok (Fig. 10, d, d), der begynder temmelig tyk afrundet 

 ved Sædblære-Gangeu og afsmalner efterhaanden forover til en i Penis's rorformige Del Uggende Stilet. 

 Sædtraadene fores sikkerlig ud gjennem denne Stok; i dens bagre Del har jeg seet en mork Stribe langs 

 Midten, uden Tvivl det optiske Udtryk for den Kanal, hvori Sædtraadene passere. 



Fremdeles findes indeni Penis flere Ror, fyldte med accessorisk Kornsubstants. I Peuisbulben 

 ere Rorene videre og ligge paa skråa spiralformig om hinanden (Fig. 10, e); i Penisroret danne de rette, 

 ved Siden af hinanden liggende Stiletter (Fig. 10, e*), der afsmalne noget fortil og ende, dog ei spidst, et 

 kort Stykke bageufor Enden af Penis. De kornfyldte, videre Ror i Penisbulbeu ere at betragte som et 

 Slags Reservoirer, hvori Kornmassen ligger, indtil den skal benyttes. Et andet Kornreservoir ligger mellem 

 Penisbulbens Basis og Sædblære-Gangen (Fig. 10, f). — Den accessoriske Kornsubstants afsondres fra en- 

 cellede Kjertler (Fig. 9, 1, 1), samlede ved hver Ende af Sædblære-Gangen. 



Sædtraadene ere lange, tynde, traadformige. 



Vitellogenerne (Fig. 9, n) ere to lange udbugtede Ror, et langs hver Side af Legemet. 



Ovariet (Fig. 9, o) ligger lige bag Sædblære-Gangen i Retningen forfra bagover. Kun dens for- 

 reste blindsækformige Del fungerer som Ovarium; derpaa folger et Receptaculum seminis (Fig. 9, p), og fra 

 Receptaklet forer en kort vid Udforselsgang (der forener sig med Udforselsgangen for Bursa copnlatrix?) 

 bagover til Kjonsaabningen (Fig. 9, t). Nogen tværstribet Afdeliug af Ovariet har jeg ei bemærket. 

 Ægcellerne (Fig. 9, o) ere meget fladtrykte ved gjensidigt Tryk; deres Nucleus og Nucleolus store; i Nucleo- 

 lus findes nogle storre og mindre Blærer (Fig. 12, hvor to Ægceller ere aftegnede). Receptaculum seminis 

 er rundagtigt og indeholder altid Sædtraade. I dets indre Hulrum udmunder et eiendommeligt tyndt, 

 meget langt Ror (Fig. 9. qi, der ligger i mange Slyngninger ved Siden af Ovariet og nærved Bursa 

 copnlatrix. Ikke langt fra Udmundingen i Receptaklet er det i en vedvarende og stærk bolgende eller pid- 

 skende Bevægelse; Roret indeholder altid Sædtraade, og Bevægelsen hidrorer vistnok fra dem. Hvor det 

 ender, har jeg ikke ligefrem seet, men jeg anseer det for holest sandsynligt, at det staar i Forbindelse med 

 Bursa copnlatrix (Fig. 9, r) og tjener til at overføre Sæden herfra til Receptaklet (se nedenfor). 



Bursa copulatrix (Fig. 9, r) ligger ved Siden af Ovariet, til venstre for dette. Den er oval 

 af Form med indkneben forreste Ende og forsynet med et tykt Lag af tætte rundt omkring gaaende Muskel- 

 libre; i den forreste smalere Del have Fibrene en meget skråa Retning nedad og omkring. Bursaen inde- 



5* 



