40 



Vaiidkarsjstemet .sees hos denne Art undertiden ganske tydelig. Jeg liar aftegnet det (Fig. i5, 

 •d), saaledes som jeg saa det udbrede sig i den ene Sidehalvdel af Legemet. Hovedstammen ligger i smaa 

 og store Bugtninger langs Siden, delvis under den lange Vitellogeu (Fig. 3, p). Den udmunder med 

 en tragtformig Aabning i Sidevæggen (Fig. 3, d*. Jln anden mindre Aabning tindes muligens ved d**). 

 Vandkarsystemet udbreder sig forovrigt indover overalt, paa Mavesækken og andre Dele, med finere og 

 linere Grene, der tilsidst tabe sig for Oiet. 



Lige bag Svælget, ofte ogsaa paa Siderne af Svælget, ligge kornfyldte Kjertler (Spyttekjertler). 

 Desuden indeholder selve Svælget en meget linere Kornsubstants. Denne Kornsubstants forholder sig 

 maaske paa samme Maade som Kornsubstantsen i Svælget hos Mesostomum; desværre ilk jeg ei Anledning 

 til at U7idersoge dette. 



Tarmen (Fig 3, g) minder noget om Hjerteformen (naar Dyret sees under Dækglassets Tryk). 

 Den er bredest fortil med en stor Indsænkning, hvori Svælget er situeret; bagtil afsmalner den stærkt 

 indtil Enden. 



Testiklerne (Fig. 3, h) ere to ovale Blærer, en i hver Side. Vasa deferentia (Fig. 3, i) gaa ind- 

 over og modes med hinanden, idet de begge munde paa hoire Side af den i Legemets Midte liggende kug- 

 leformige Sædblære (Fig. 3, k); naar de ere fyldte med Sædtraade, have de i Almindelighed en Udvidning, 

 hvori Sædtraadene ligge sammenhobede — en Begyndelse maaske til Dannelsen af en konstant Sædblære 

 for hvert vas deferens (Fig. 3, i). Fra Indmundingsstedet af vasa deferentia i den egentlige Sædblære 

 gaar der en fin aaben Kanal tværs igjennem denne Blæres Sædtraadmasse til den modsatte Væg. Her er 

 til Sædblæren fæstet et eiendommeligt Organ (Fig. 3, 1, fig. 4, a), hvorigjennem Kanalen fortsætter sig; det 

 er blodt, langstrakt kegleformigt, tilspidset i Enden, med tykkere Basaldel, svagt krummet i Retningen bag- 

 over; dets Overflade viser nogle faa dybe Furer paa langs og talrige Tværfurer, der omslutte lyse homo- 

 gent udseende, blærelignende Dele, hvoraf Organet bestaar; i Basaldelen ligge Tværfurerne meget tæt sam- 

 men, saa de ellers blærelignende Dele her blive meget smale og langstrakte. Paa den bagre Side af det 

 her beskrevne Organ udmunder en Række korte, tynde Ror, der komme fra to pungformige Blærer, der 

 udeu Tvivl indeholde et eget Kjertelsekret (Fig. 3, m). Organet tjener da til at optage Sekretet, der 

 senere udfores gjennem Penis (meget muligt er det dog noget mere end et blot Reservoir; dets sammen- 

 satte Bygning .synes at tyde derpaa). Fra dette Organs tilspidsede Ende gaar eu Udforselskanal af aldeles 

 ligedan blæret Udseende bagover og udmunder i en laug haard Skede: Dyrets Copulationsorgau (Fig. 3, n, 

 fig. 4, e, c*). Man kunde, ved at l)etragte det kegleformige Organ, dets Form og Beliggenhed, være fri- 

 stet til at anse dette ikke alene som et Reservoir for Kjertelsekret, men ogsaa som det egentlige 

 Copulationsapparat, og Skeden, der er forsynet med med en Mængde Pigge, kun som et Incitationsapparat 

 under Parringen. Det kegleformige Organ er dog altfor kort til at kunne udstrækkes gjennem den lange 

 Skede, hvilket forovrigt Forbindelsen med Blærerne aldeles forbyder. En anden Formodning, at det kegle- 

 formige Organ med Blærerne kunde være et Giftapparat — Penis har en stor central Pig, der kunde op- 

 fattes som Giftbraadden (se nedenfor) - , er usaudsynlig derved, at Sæden ledes gjennem Organet og vist- 

 nok, da intet afsluttet Sædror kan opdages, kommer i umiddelbar Berørelse med det i Organet indeholdte 

 Setret. — Den skedeformige Penis (Fig. 3, n, fig. 4, c, c*) er rettet forfra bagover og ligger i et regelmæs- 

 sig elliptisk Hulrum (Fig. 3), hvis bagerste Ende indsnevres til en (jiang, der krummer sig hen til Kjons- 

 aabuingen (Fig. 3, s; paa svagere pressede Individer end det aftognede krummer Gangen sig stærkere, idet 

 den forlader Penis). Den bestaar af et forreste længere Parti (Fig. 4. c), forbundet med et bagre kort og 

 lidt videre Parti (Fig. 4, c*), der er tæt besat med Pigge. Paa hele Over- og Undersiden af Penis kan 

 ingen Vægge opdages. Penis bestaar da af to haarde, ved Siden af hinaudeii liggende, fortil sammeuh;eu- 

 gende Strenge; den eue af disse Strenge er dog i Forenden konstant udvidet indover (se fig. 3, n, fig. 4). 

 Paa Overgangen mellem begge Partier af Skeden afsmalner det forreste og ender i en Pig, der er lidt 

 krummet i Spidsen og rager langt iud i det bagerste Parti. Til Siderne for denne Pig sees et Par kortere 

 do., hvis Spidser ikke eller kun antydningsvis ere krummede. Den lange Midtpig er tydelig kanalforende. 



