52 



Øinene (Fig. 12, c) ligge paa de to Ganglier (Fig. 12, b), et pna hvert af dem. 



Snabelen (Fig. 10, a) benyttes i eu væsentlig (Jrad som F<deredskab; Dyret liar den ofte og sta- 

 dig ude (i Modsætning til de andre Arter) og bevæger den under Krybningen hid og did ligesom folende. 



Svælget er af samme Beskaffenhed som hos Mesostomum. 



Testiklerne (Fig. 12, f, fj ere to rundagtige Blærer, forholdsvis smaa, situerede en paa hver 

 Side omtrent i Midten af Legemet. Vasa deferentia (Fig. 12, g, g) gaa bagover og indover og udmunde 

 et Stykke bag Svælget i hver sin Ende af en oval tværstillet Sædblære (Fig. 12, h). Fra Sædblæren gaar 

 igjen en Udforselskanal (Fig. 12, i) et kort Stykke forover, boier sig derpaa kuæformig om, idet den gaar 

 iud i PenLs. Denne (Fig. 12, k; fig. 13) ligger næsten lige bag Svælget i .skråa Retning bagover mod 

 Kjonsaabningen. Den bestaar af et haardt, langt Ror, bagtil efterhaanden afsmalnende, korketrækkerformig 

 dreiet. Vindingernes Rand springer frem som en List. Den sidste Vinding viger ud fra de ovrige 

 og danner en fremstaaende krummet Endespid.s paa Penis, der sikkerlig tjener til Irritation under Parrin- 

 gen. Paa Vindingernes Vægge i den forreste Halvdel af Penis opdager man ved stærk Forstørrelse fine, 

 parallele, morke, skarpe Linier (Fig. 13), der gaa spiralformig bagover, indtil de efterhaanden tabe sig for 

 Oiet. Udforselsgangeu fra Sædblæren ndvider sig med det samme, den gaar ind i Penis, og beklæder de 

 indvendige Yægge af Penis-Roret, dog saaledes at den er vel adskilt fra disse. Den indeholder i Penis et 

 accessorisk, lidt grovkornet Sekret, der træder ind i Penis gjennem Æjerteltraade» (Fig. 12, 1). — 

 Spermatozoerne ere lange, traadformige. — Kjonsaabningen ligger lidt bagenfor Midten af Legemet. Om 

 de i Kjonsaabningen udmundende Kjertler se pag. 17 (Fig. 12, o). 



Ovarierne (Fig. 12, m) ere lange sækformige; de ligge eu paa hver Side bag Testiklerne. 



Vitellogenerne, der dannes af anastomoserende Rør, udbrede sig fra Ganglietrakten af over hele 

 Legemets Længde og Bredde. 



Bursa copulatrix (Fig. 12, n) er en langstrakt Sæk, forsynet med stærke, skraat omkring gaaende 

 Muskelfibre. Sækken staar i Forbindelse med Kjonsaabningen ved et smalere tragtformigt Mundingsparti. 

 Paa Overgangen til dette findes konstant en Omdreining saaledes, at den ovre Rand af Sækken kommer til 

 at danne den nedre Rand af Mundingspartiet og omvendt. Denne Omdreining af Bursa copulatrix svarer til 

 Penis's korketrækkerdreiede Form. Mundingspartiet viser sig ikke sjelden klokkeformig udvidet; det er for- 

 synet med et tykt Lag af tætliggende Ringfibre; indenfor dem ligge mere spredte Længdefibre. I Bursa 

 copulatrix findes et kornet Sekret; det afsondres fra særegne til Bursaen horende Kornkjertler, der udmunde 

 gjennem en Aabniug i dens Væg, et kort Stykke fra Bursaens Ende (Fig. 12, n*). 



Arten er almindelig paa alle de af mig undersøgte Lokaliteter i nogle faa Fods Dybde paa La- 

 minarier og Fucus. Kjonsmoden hele Sonmieren. 



Gyrator caledoniens, Clap. 



Tab. IV, fig. 18, 19. 

 Prostomum caledonicum. Clap. Recherches sur les Annélides, Turbellariés etc. 1861, pag. 64, tab. V, fig. 5. 



Corpus longitudine 1 mm., latitudine 0,22 mm., teretiusculum, post medium maxima crassitu- 

 dine, postice rotundatum, antrorsum magis acuminatum. Proboscis conica. Color e claro brunneus, 

 maculis obscurioribus. Ocelli duo, nigri, parallell, lentiferi. Pharynx pauUo ante medium corpus sita. 

 Apparatus venenifer nuUns? Testiculi laterales, pares. Vesicae seminales extra peneni tres, intra 

 penem unica. Penis complanatus, mollis, in dimidio superiore spinis duris, claviformibus, numerosis armatus. 

 Organa vitelligena e tubis anastomosantibus composita. Ovaria paria. Apertura genitalis communis. 



