57 



Sædblæren (Fig. 3, h. fig. 7, b) er aflaug, tværstillet, fortil stærkt hvælvet. Midt paa (k'lis for- 

 reste Side udiuiiiulf vasa deferentia i et enkelt, vidt Rør (Fig. 7, a). Bagtil er Sædblæren i sin hele Vidde 

 fursj-net med et yderst finkornet Lag Kjertelsekret (Fig. 7, c), hvis Korn ligge aggloniererede i mange 

 Smaapartier. Midt paa den bagerste Flade er Penis fæstet med sin Stilk. 



Penis-Stilken (Fig. 3, i*, fig. 7, d, e) er nærmest Sædblæren nogen, klar (d), derpaa belagt med 

 accessorisk Kornmasse i mange papillignende Smaadele (e); nærved sin Ende udvider Penis-Stilken sig til 

 en liden Bulbus, iudsnævres derpaa straks og stikker nu som et meget tyndt og fint. nogent Kor iird i 

 den skiveformige Del (Fig. 7, h), hvori Penis ender. Den nederste Del af Stilken er omgiven af et stort 

 Bæger eller en Krave (Fig. 7, g), bestaaeude af mange langstrakte Smaadele af aceossorisk Kornmasse, 

 den samme, hvormed Stilken er belagt; i det videre forreste Parti af Bægeret udmiinde Udforselsgangene 

 fra de Kjertler, der afsoudre Kornmassen; den smale, bagre Ende af Bægeret hænger sammen med Penis- 

 Skiven. Denne sidste (Fig. 7, h) er helt opfyldt af den samme Kornmasse, som findes i Bægeret og i 

 Penis-Stilken. Den er stor, krummet, med den konvekse Side rettet mod Kjonsaabningen. Kornmassen i 

 den er ordnet i Smaapartier, der staa temmelig regelmæssig i lodret Stilling mellem Skivens to Sider. — 

 Penis er altsaa overordentlig rig paa Kornmasse; den synes kun som et Reservoir derfor. Kornmassen 

 hidrorer fra en Mængde encellede Kjertler, der ligge omkring Penis. Fra disse Kjertler udgaa Udforsels- 

 gangene som Kjerteltraade, der udmunde. dels i den ovre Ende af Penis-Stilkens kornforsynede Parti, dels i 

 den nedre Ende deraf, dels i det videre, forreste Parti af Bægeret, dels i Penis-Skiven. Kornsekretet er 

 overalt det samme og adskiller sig distinkt fra Kornsekretet ved Basis af Sædblæren (Fig. 7, c) derved, at 

 det er forholdsvis meget mere grovkornet. 



Om den mærkelige Udmunding af Stavrækker i Penis hos denne Art se pag. 11 (Fig. 7, f. f). 



Det skiveformige Endeparti af Penis boier sig om med sine Rande og danner nu hen til Kjons- 

 aabningen et Ror (Fig. 7, i), der er muskulost og meget vidt, ligesaa vidt som Hatten selv. Udstræknin- 

 gen og Indtrækningen af Penis sker klarligen ved Udkrængning og Indkrængning af Roret. Kjonsaabnin- 

 gen (Fig. 3, 0) er vid og stor. I den udfores tra encellede Kjertler de forhen omtalte egne kantede 

 Legemer (se pag. 17, fig. 3, n, n). 



Sædtraadene (Fig. 8) ere meget tykke med en tynd Hale og fortil uddragne i en laug, tin Spids 

 (se forovrigt Beskrivelsen at den folgende Art). 



Ovarierne (Fig. 3, 1, kun aftegnede paa den ene Side) ere parrede og ligge en paa hver Side i 

 Trakten under og foran det farvede Bælte. Ægcellerne indeholde et meget fint kornet Protoplasma og en 

 stor Nucleus med Nucleolus. 



Vitellogenerne ere ligeledes parrede; de strække sig langs hver Side foran og bagenfor Ovarierne. 



Embryonerne udvikle sig, medens Æggene endnu ligge indeni Moderdyret. Den 19de Mai 1877 

 toges et Individ med kun ét haardskallet Æg (Fig. 3, m) indeni sig, hvori laa et stort Embryo, der bevæ- 

 gede sig. Oinene manglede endnu. Hvad jeg saa af Embryoets Bygning, har jeg aftegnet, saa dets Udvik- 

 lingsstadium vistnok lader sig erkjende. 



Jeg har fundet denne Art ved Bergen, Sund og Alværstrømmen i Fjæren, især ved meget stor 

 Ebbe eller i nogle faa Fods Dybde paa Fucus og Laminarier. Den er ikke videre hyppig. Kun kjons- 

 modne Individer fandtes hele Sommeren igjennem. 



Plagiostoiiiuni vittjituin, Frey & Leiick. 



Vortex vittata, Frey & Leuck. Beitrage zur Kenntniss wirbelloser Thiere, pag. 149. 

 Plagiostomum boreale, 0. Schmidt. Sitzungsber. d. mathem.-naturw. Classe d. kais. Akad. 

 d. Wissensch. Band 9, p. 499, tab. 4(), fig. 12. 



8 



