76 



Leptopliuia Droebiichioiisis, Ørsted. 



Tab. VII, lis. 10—14. 



Kroyers Naturhistdrisk Tidsskrift. 2ik'ii Rækkes Isto Bind, pag. 415. 



Corpus longitudiue 10 mm., latitudiue 4 — -5 mm., retrorsum sensim angustatum, utraquo in 

 extremitate rotuiidatum. Color supra clare rufus, maculis obsourioribus aspersus, areaque longitudinali 

 raaculis concolori praeditus, cujus in medio fascia iiitcrrupta decolor est, subtus albidus. Ocellorum 

 acervi quatuor oblongi, cervicales, per paria dispositi, biui auteriores lougitudinales, biui posteriores exteriore 

 a parte aiiteriorum oblique siti, extrorsus ac prorsus directi, auterioribus breviores. e majoribus autem 

 ocellis compositi. Os medio fere in corpore. Penis styliformis. totus vel iu apice tantum durus. Vagina 

 cum bursa copulatrice per ductum longum juncta, dilatationibus globosis, numerosis, serie moniliformi positis 

 praeditum. Aperturae genitales retrorsum prope inter se sitae, mascula ante femineani. 



Denne Art antager jeg fur den af Orsted ved vore Kyster fundne Leptoplana Droebacbieusis. 

 Orsted anforer, at de bagerste Oinc ere 7 i Autal og danne en triangulær Plet. Øinenes Antal varierer 

 dog sikkerlig noget som almindelig hos Leptoplana-Arterne. Hos nærværende Art have Øienbobenc ikke 

 nogen bestemt Triangelform; de ere snarere langagtig firkantede; men Oinenes Antal varierer og dermed 

 ogsaa Øienhobenes Form, som vel hos nogle Individer kan være trekantet. Legemet afsmalner ikke 

 meget bagtil. 



Fra Leptoplana atomata, 0. Fr. Miiller, Ørsted adskiller L. Droebachieusis sig ved Øienhobenes 

 Form og indbyrdes Størrelse; deus Penis har en større Bulbus (smlgn. Fig. 13, c med Ørsteds Fig. 24 i »Ent- 

 wurf einer syst. Eiuth. etc. d. Plattwurmer«). Legemet afsmalner ifolge Ørsted meget mere hos L. Droebachi- 

 eusis end hos L. atomata. Arterne ere forovrigt ganske nær beslægtede. 



Legemet er ubetydelig hvælvet oventil, under ganske fladt. Den rodbrune Farve er svagt graalig 

 anstrogen; over Gangliet og Øieuhobene mangler al Farve. 



I Huden ligger en Mængde Stave af noget forskjellig Længde, en Smule afsmalnende mod 

 Enderne, der ere afrundede. Stavenes Dannelsesceller ere runde, smaa; ofte indeholde de kun to eller tre, 

 undertiden kun en eneste Stav, 



Centralnervesystemet (Fig. 11) kan kun sees tydelig ved Hjælp af Kompression. Det bestaar af 

 to aflauge Ganglier, adskilte fra hinanden ved et lidet Indsnit fortil og et noget større bagtil. Fra Bag- 

 enden af hvert Ganghon gaar en Nervestamme bagover. 



Øinene ere af ulige Størrelse. I de bagre Oienhobe ere de storst; dog findes ogsaa her nogle 

 meget smaa Øine. 



Svælget (Fig. 12) er dybt lappet. 



Tarmen eller »det gastro-hepatiske Apparat* (Claparede) har jeg hos tiere Eksemplarer seet dan- 

 net af lange, smale, rette Bør, der straale regelmæssig ud fra Mave-Regionen hen til Kropsranden uden at 

 anastomosere med hinanden; dette er specielt Tilfældet i Fordelen og Sidedelene af Tarmen; den bagre 

 Del af Tarmen er som almindelig mere uregelmæssig forgrenet, og Grenene anastomosere med hinanden. 

 Hos andre Eksemplarer er hele Tarmen uregelmæssig forgrenet med anastomoserende Tarmgreue. 



Testiklerne er det ei lykkedes mig at opdage. Om vasa dcferentia se nedenfor. 



Sædblæren (Fig. 13, b) ligger lige bag Enden af Svælget og er kugleformig med meget tykke, 

 muskuløse Yægge, der fremvise Ringfibre. Den indeholder Sædtraade, dog kun i den forreste Halvdel. 

 Sædblæren hviler umiddelbart paa en anden større, kugleformig Blære, Penisbulben (Fig. 13, c), og staar i 

 Kommnnikation med denne ved en ductus ejaculatorius, der gaar tværs igjennem Bulbens Vægge og rager* 

 ind i dens Hulrum. Penisbulben har ligesom Sædblæren" meget tykke Vægge, dannede af en Mængde tæt- 

 liggende enkelte Ringfibre, der med visse Mellemrum krydses af tynde Bundter af radiære Fibre. Penis- 

 Stiletten (Fig. 13, d), der udgaar fra Bulbus, er omgiven af en Skede og stærkt lysbrydende, af fast Kou- 



