83 



Arts- end som Slægtskarakter (Øiueiu' lins Cosmocephala-Artmu' ure ogsaa vekslende i Aiital of^ noget 

 uregelmæssig stillede). Muligens ere Oinene i Virkeligheden tilstede Ims nærværende Art. men ere uver- 

 seede; de ere efter Stimpsons Slægtsdiaguose mindre tydelige (Mninus cuuspicui») ug maa da. naar de 

 ogsaa sidde paa niork Bund, være vanskelige at skjelne. 



M. Sårs har fiindet to Eksemplarer af denne Art ved Floro i Sandet under stærk Ebbe, 12te 

 Marts 1837. — De krob langsomt, svonimede ikke. 



Auopla. 



Linens, Sowerby. 



Linens lougissinms, Gunnerus, 1770. 



Ascaris lougissima, Gunnerus. Skrifter af det Kjobenhavnske Selskab 1770, 10de Del, pag. 



173 og 174, fig. 17. 



Gordius marinus, Montagu. Linn. Trans. 1804, vol. VII, pag. 72. 



Linens mariuus. Mc Intosh. Op. cit., pag. 181, tab. IX og XVIII, fig. 1 — 3. 



Borlasia striata, H. Rathke. Neueste Skriften der Naturforschenden Gesellschaft in Danzig. 



Band 3, Heft 4. pag. 93. 



Borlasia striata, H. Rathke. Beitr. zur Fauna Norwegens, pag. 231. 



Gunnerus jam plane ac perspicue hane speciem anno MDCCLXX sub nomine Ascaris lougis- 

 sima descripsit. Montagu post demum anno MDCCCIV eum descripsit. Diagnosis et descriptio Gunneri 

 his verbis scrip tae sunt: 



s Ascaris longissima, quadripedalis et ultra; lineis quiuque longitudinalibus, flavescentibus: rostro 

 obtuso: subtus rima infra partem anteriorem*-. 



»Et Par Alen lang og tyk som en Ravupen.* 



«Hovedet er stumpet og kort, dog forlænger den det undertiden, ligesom den ovrige Krop. Oven- 

 paa er det noget nedtrykt og har en liden lige fremad til Enden efter Midten gaaende Kloft. Fertil er 

 det rundet og i Enden heraf sidder Kjæften paa tvært, som har dybe Mundviger. Nedenunder Kroppen, 

 strax nedenfor Hovedet, er og en dyb, langs og midt efter gaaende Sprække, omtrent af een Tommes 

 Længde, som udeu Tvivl bliver en fælles Aabning for genitalia og Excrementerne. Farven paa Kroppen 

 er sorte-bruun med fem guulagtige Liuier langs efter, hvoraf tvende gaaer ued efter Siderne, nemlig: een 

 fra hver Mundvig, den tredie fra Kloftet i Snuden ovenpaa Hovedet, og een imellera denne og hver af hine. 

 Mundvigene. saavelsom Kloftet ovenpaa Snuden, ere hvide.^ 



Fatet Gunneri exemplar normaliter coloratum fuisse. Apex extremitatis anticae bilobatus, albo- 

 marginatus in descriptione commemoratur. — Exemplaria quoque a Dr. M. Sarsio reperta et in manuscrip- 

 tis relictis descripta colorem vulgarem habent. 



Fiudesteder: Tjøtø i Nordland (Universitets-Museet). Oxebaasen i Fosnæs Præstegjæld i Num- 

 medalen paa en Corallin (Gunnerus, 1. c). Molde og Christianssund, meget hyppig (H. Rathke, 1. c). 

 Manger mellem Rodder af Laminarier (M. Sårs: Efterladte Manuskripter). Hardangerfjord (Dr. Danielssen). 

 Bergens Museum eier adskillige Eksemplarer fra Bergen. Moldoen, almindelig. 



Linens gesserensis, 0. Fr. Miiller. 

 )»Blod-rode Igler eller Hirudines marin ae», H. Strom. Sondmors Beskrivelse 1762, 1, pag. 162. 

 sDer Stromische Rodaat», 0. Fr. Mull. Von Wilrmern des stlssen und salzigen Wassers 

 1771, pag. 118, tab. I, fig. 1—3 (smlgn. H. Strom. Sondmors Beskrivelse, I, pag. 160). 



U* 



