51 



Naar Lavoisieu har fundet, at rødt Præcipitat ved Ophedning alene giver Ilt 

 og den deri indeholdte Mængde Kvægsølv, saa ligger det alene i, at den i Kvægsølv- 

 kalken tilstedeværende Kulsyre dekomponeres: dens Ilt bliver fri, og dens Flogiston 

 forener sig med Kvægsølvkalken og danner Kvægsølv. Det er klart, at Kirwan her, 

 uden at han dog nævner det, ligesom Scheele maa antage to Slags Kalke, nemlig 

 en Slags (MA-, se ovenfor S. 40), som ikke kjendes i fri Tilstand, og en anden (MkFO), 

 som er de virkelig kjendte. 



Støttet paa hele denne Opfattelsesmaade bestemmer Kirwan ') endogsaa Mængden 

 af Flogiston ( == Brint) i Kulsyre, idet han efter Priestley") antager, at 97 Rumfang 

 Ilt er i Stand til at optage det Flogiston, som 100 Rf. Kvælstofoxyd afgiver (hvorved 

 dette i Nærværelse af Vand danner Salpetersyre, og det er, ligeledes efter Priestley^), 

 den samme Mængde som 200 Rf. Brint afgiver. Nu vejer 200 cubic inches Brint 

 7 grains^), 97 cubic inches Ilt 40,74 grains. Altsaa vil Kulsyre indeholde 85,34 Proc. 

 Ilt og 14,66 Proc. Brint. Fejlen ligger, bortset fra, at Brint regnes for Kulstof, tildels 

 i, at Kirwan antager 1 1 Ilt ^ 1,67 gram, 1 1 Brint = 0,14 gram. 



I hele denne Betragtningsmaade erklærede Priestley sig fuldstændig enig''). 



Besynderligt nok tager Kirwan aldeles intet Hensyn til Erfaringer, som Scheele 

 havde gjort, og som slet ikke stemte med hans Theori. I „Ueber Luft und Feuer", 

 hvis engelske Udgave ved J. R. Forster udkom 1780 med Anmærkninger af Kirwan 

 selv, fandtes dog udtrykkelig meddelt, at hverken ved Svovlleveropløsnings Absorption 

 af Ilten i et begrændset Rumfang Luft') eller ved Forbrænding af Brint ") eller SvovP) 

 i Luft lod Dannelse af Kulsyre sig eftervise ved Kalkvand. 



At Kirwan's Theori kunde vinde Tilslutning — og den vandt Tilslutning hos 

 mange Kemikere''); Scheele siger endog, at den ..will überhand nehmen-'"'). Gren, 

 at „fast alle Chemisten und Physiker dieselbe angenommen haben'"') — beroede 

 bl. a. paa det ufuldstændige Kjendskab, man dengang havde til Kulsyre '•*). Vel 

 forelaa der udmærkede Arbejder om den af Black, Macrride, Cavendish, Duc de 

 Chaulnes, Bergman, for blot at nævne de vigtigste, men om Kulsyrens Sammen- 

 sætning eller, om den overhovedet var sammensat, fremsattes de forskjelligste 



1) Ibid. S. 229—230. 



-) E.\p. a. Obs. Nat. Phil , 1, 246, London, 1779, 8». 



'} Ibid. S. 380. 



*) 1 engelsk cubic inch = 16,386 cm^, 1 engelsk grain = 0,065 gm. 



^) Phil. Trans. 1782. 1, 230; 1783, 2, 412. 



'■) Ueb. Luft u. Feuer §§ 10 og 16; Werke 1, 52, 61. 



'j Werke 1, 66. 



«) Ibid. 72. 



') Se Crell's Beitr. 2, 313 (1786). 



'") Crell's Ann. 1785, 1, 153. 



") Crell's Beitr. 2, 306 (1786). 



'-') For Kortheds og Tydeligheds Skyld skal her stadig bruges Navnet Kulsyre istedenfor de for- 

 skjellige Navne, de forskjellige Forfattere give den (fixed air, calcareous gas, acide craqeux, acide 

 méphitique, acidum aëreum o. s, v.). 



7* 



