26 



Flegma. Han slutter heraf: „Comme le vinaigre m'a présenté dans toutes ses affinités 

 une action plus faible que celle de l'acide tartareux, il ne peut point avoir d'autre 

 principe d'acidité que l'air fixe, qu'il contient en moindre quantité & qui se trouve 

 affoibli par son union à l'air inflammable" '). Og fremdeles: „Il est bien vraisemblable 

 que tous les acides végétaux sont également dûs à l'air fixe différemment combiné" ^). 

 Men det er ikke blot Planteriget, der er rigt paa Kulsyre; den udgjør en stor Del 

 af Bjergmasserne og findes ligeledes i Mængde i de dyriske Stoffer. Hans Slutnings- 

 resultat er følgende : 



„L'air fixe se trouve donc abondamment dans les trois règnes, & il entre pour 

 beaucoup dans la composition des corps; il paraît être le seul acide des végétaux: 

 nous ne connaisons encore rien qui soit capable de le détruire. C'est une substance 

 de l'espèce de l'acide vitriolique, de l'acide nitreux &c., je crois qu'il vaudroit 

 mieux l'appeler l'acide universel, si les noms n'étaient pas indifferens dès qu'on 

 en apprécie la signification-)". 



Priestley opstillede den Formodning, at fix Luft var et Omdannelsesprodukt 

 af Salpetersyre, fordi han fik den af Salpetersyre og Vinaand, som man dog aldrig 

 havde troet indeholdt fix Luft ^). Senere fik han den ogsaa af Svovlsyre og Vin- 

 aand og Æther. Efter disse Forsøg, og især det med Æther, mener han, „it is pretty 

 evident, that fixed air is a factitious substance and that the A'itriolic, as well 

 as the nitrous acid, may be converted into it')". Det er sikkert disse Forsøg, 

 Ingen-Houss har hørt omtale, maaske i en overdreven Form, naar han som Støtte 

 for sin Mening, at fix Luft er Universalsyre og Oprindelse til alle andre Syrer, 

 anfører: „L'acide vitriolique, marin & nitreux, de même que les acides des végé- 

 taux, peuvent se changer en acide aérien ou en air fixe; & vice versa, l'acide aérien 

 peut se changer en tout autre acide. Ceci donne de la lumière sur la régénération 

 de l'acide nitreux dans les terres, dont on l'avoit extrait entièrement" "). 



Landriani g^jenlog 1781 Priestley's Forsøg med Vinaand paa et større Antal 

 Syrer; han fik ligeledes Kulsyre ved at destillere Svovlsyre, Salpetersyre, Saltsyre, 

 Scheele's Arsensyre, Fosforsyre med Vinaand. Ligeledes gav Bergman's Sukkersyre 

 (o: Oxalsyre), Vinsyre, Myresyre og Eddikesyre alle Kulsyre, de lo første endog uden 

 Tilsætning af Vinaand. Han betragter derfor alle disse Syrer som Modifikationer af 

 Kulsyre, og denne som Ae. universale'). Men saasnaii Scheele kom til Kundskab 

 om Landriani's Forsøg og de Slutninger, han drog af dem, imødegik han ham 

 strax. Den Kulsyre, L. har faaet, hidrører fra, at en Del af Vinaanden er sønderdelt: 

 „So lange Herr L. aus der Luftsäure nicht andere Säuren machen kann, wird er 



>) Ibid. S. 15. 



2) Ibid. S. 22. 



3) Ibid. S. 38. 



*) Exp. a. Obs. on diff. kinds of Air. 3, 349. 



'•) Exp. a. Obs. relating to Nat. Phil. London, 1779, 1, S. 384. 



") Ingen-houss: Expériences sur les végétaux, Paris, 1780, 8°, Préface S.ljiSl) og S. 120. 



'j Landriani: Opuscoli Fisico-Chymici, Milano, 1781, S. 59. Ogsaa J. de phys. 20, 106 (1782). 



