120 374 



iøjnefaldende, at den endog er kendt af Fiskerne; den kan nemlig, i alt Fald i Lim- 

 fjorden, være til Stede i saa stor Mængde, al den skylles ind i Havnene og paa 

 Strandbredden og ligger dér som tykke Bræmmer bestaaende af Milliarder af smaa 

 graalig-blegrøde Kugler paa et Knappenaalshoveds Størrelse; den er da bleven an- 

 taget for Fiskerogn, hvad den ogsaa meget ligner ved en flygtig Betragtning. 



Omstaaende Tabel (Teksttab. 76) giver iøvrigt et klart Indblik i denne Orga- 

 nismes Forekomst i vore Farvande ; det ses meget tj'delig, at den kun i Nordsøen 

 og i Limfjorden optra'der i Mængde. I den Del af Skager Rak, som ligger nærmest 

 Danmark forekommer ilen ogsaa i begge Aar. men i meget forskellig Mængde, og i 

 Kattegat mangler den belt i 1900, medens den i 1899 fandtes enkeltvis til Scbultz's 

 Grund. Den er saaledes kun af Betydning i Nordsøen og Limfjorden. For Skager 

 Raks Vedkommende vides fra anden Kant (f. Eks. Auririlliis liS9S), at den i visse 

 Aar kan optræde i stor Mængde ved den svenske Vestkyst. 



I Kattegat og kengere inde er den kun en Gæst, som er ret ofte, omend spar- 

 somt, til Stede i den nordlige Del og aftager jo længere Syd paa man kommer. 1 

 de internationale Havundersøgelsers Plankton-Resumé bar jeg (OsiEXi-Ki.n 1912) be- 

 bandlet dens Forekomst og Optræden i det internationalt undersøgte Omraade; den 

 er ifølge disse Undersøgelser paavist saa langt ind i vore Farvande som i Stoie 

 Belt, og Lohmann Cl 908) omtaler den som forekommende ved Kiel i November-De- 

 cember. Imidlertid er alle disse Angivelser indenfor Skagen at benføre til forbi- 

 gaaende Indvandringer med den indgaaende salte ..jydske Strøm''. Noctihica bar 

 ikke bjemme i vore Farvande indenfor Skagen og førmaar ikke al 

 holde sig levende dér; den m a a hvert Aar indføres p a a n y , og de store 

 Vekslinger fra Aar til andet i dens Optræden skyldes netop dette Forhold. 



Ved mine tidligere Undersøgelser af dens Optræden fandtes ogsaa, at den i det 

 internationalt undersøgte Omraade havde sit Hjem i den sydlige Del af Nordsoen 

 og i den engelske Kanal; fra dette Omraade som Udgangspunkt fortes den saa med 

 Havstrømmene saavcl mod Nord som mod Vest. Den nordgaaende Vandring er 

 den, vi træffer ved Jyllands Vestkyst, hvor den hvert Efteraar er blandt de domi- 

 nerende Planktonter, og derfra gaar den ind i Limfjorden, hvor den vel sagtens lin- 

 der Forholdene saa gunstige, at den formerer sig stærkt; men det synes mig van- 

 skeligt at afgøre, om dens „Opblomstring" om Efteraaret dér skyldes en permanent 

 Stamme eller aarlig Tilførsel, dog er jeg tilbøjelig til at tro paa det sidste Alterna- 

 tiv. For ganske nylig har A. C. Johansen ') paavist, at den i de sidste Aar er bleven 

 en fremtrædende Planktont i Ringkøbing Fjords Plankton, efter at denne Fjord ved 



betyder Saltholdighed og angives pro mille ("(ou); Tallet i Parenthes angiver det Antal Pi-øver, hvor- 

 efter Middeltallene er beregnede, og naar intet tilføjes, har Organismen i alle disse Prøver været saa 

 hyppig, at den har haft Hyppighedsangivelscn c eller cc; har dens Hyppighed Itun været angivet ved 

 Tegnene -^ eller r, er dette anført i Parenthesen. 



M A. C. Johanskn: Om Forandringer i Ringkøbing Fjords Fauna (Mindeskrift for .lapetus Steen- 

 strup, København 1913). Heri omtales, at Planktonet i Fjorden, der tidligere var et Ferskvandsplank- 

 ton, nu er Saltvandsplankton, hvori bl. a. findes Noctiluca, „der kan optræde med stor Hyppighed" 

 (p. 133). 



