35 



af 1775') havde udgivet 2. Bd. af sine „Exp. a. Obs. on diff. kinds of Air" og vist, 

 at Ilten var 4 til 5 Gange saa god som almindelig Luft, og derfor havde kaldt den 

 deflogisticeret Luft, først da kom Lavoisier til fuld Klarhed over Forholdene. 

 Allerede i Afhandlingen: „Sur l'existence de l'air dans l'acide nitreux et sur les 

 moyens de décomposer et recomposer cet acide", som han læste i Akademiet 20. April 

 1876, og som tryktes samme Aar i „Recueil des' Mémoires sur la formalion et fabri- 

 cation de Salpêtre par les Commissaires nommés par l'Académie pour le jugement 

 du prix du Salpêtre" -'), betragter han nu Ilten som en Bestanddel, der er fælles for 

 alle Syrer. Syrerne ere kun forskjellige ved de forskjellige Elementer (principes), 

 som Ilten er forbunden med: „Je suis en état d'avancer affirmativement aujourd'hui, 

 que non seulement l'air, mais encore la portion la plus pure de l'air, entre dans la 

 composition de tous les acides sans exception; que c'est cette substance qui constitue 

 leur acidité, au point (|u'on peut à volonté leur ôter ou leur rendre la qualité d'acide 

 suivant qu'on les dépouille ou qu'on leur donne la portion d'air essentielle à leur 

 composition". 



Naar man opløser Metaller i forskjellige Syrer, forkalkes de paa Syrens Be- 

 kostning. Der udvikles Luftarter, som ere forskjellige for de forskjellige Syrer. 

 Disse Luftarter hidrøre ikke fra Metallerne, men ere Sønderdelingsprodukter af 

 Syrerne. 



I min Afhandling „Om Iltens Opdagelse" "') har jeg givet et udførligt Referat 

 af Indholdet af dette vigtige Arbejde ligesom af Priestley's uheldige Forsøg paa at 

 modbevise det^). Her skal jeg derfor blot erindre om Hovedresultatet af Lavoisier's 

 Afhandling: Naar man opløser Kvægsølv i Salpetersyre, forener det sig med Syrens 

 [rene] Luft til Metalkalk, medens Syren ved at tabe denne Luft bliver til en ny 

 Luftart (Priestley's nitrous air = Kvælstofoxyd). At dette er saa, bevises ved, at 

 2 Rf. Kvælstofoxyd og 1 Rf. Ilt forene sig over Vand til Salpetersyre''), der altsaa 

 bestaaer af disse 2 Luftarter, som hver for sig ikke ere sure, og en betydelig 

 Mængde Vand. 



Det er klart, at saa uventede Opdagelser maatte gjøre et vist Indtryk i den 

 kemiske Verden, og et saa klart Hoved som Guyton de Morveau indsaa strax, at 

 Flogistontheorien maatte omformes noget for at bringes i Overensstemmelse med 

 de nye Kjendsgjerninger. Med dette Formaal offentliggjorde han allerede i xMaj 1776 

 en Afhandling: „Conciliation des principes de Stahl avec les expériences nouvelles 

 sur l'air fixe"''), men den viste, at han endnu ikke havde kunnet følge det Omslag, 



') Ibid. s. 214. 



-) Se: „Om Iltens Opdagelse" S. 240. Noget omarbejdet findes L.'s Afhandling i Mém. de l'Ac. des 

 Se. 1776, S. 671. 



■■') Ibid. S. 240 f. 



■•) Priestley: Exp. a. Obs. on diff. kinds of Air 3, Preface S. xxvij f. og S. 41-54. 



°) At der her i Virkeligheden dannes Kvælstofdio.xyd, men at dette af Vand sønderdeles til Sal- 

 petersyre og Salpetersyrling, var dengang uhekjendt. Dog bemærker L. udtrykkelig, at den Salpetersyre 

 han fik paa denne Maade, var rygende, men at den ved Neutralisation med Potaske gav Salpeter. 



") Journal de physique 7, 389. 



5'« 



