25 



319 



fødderne med meget fint delte Rodgrene. (Bladene staar paa Kanterne af den 4-kan- 

 tede Stængel, Rødderne derimod ud for Fladerne, mest ovenfor Akselfligene). Da 

 Udløberleddene oftest ikke er lange, og mange af deres Grene bliver Lysskud, for- 

 uden at deres Spidser sel\- bøjes opad og vokser ud til saadanne, staar dens Lysskud 

 ofte meget ta^t, næsten tueformet. 



Udløberne løber vandret og ligger ofte tæt ved Jordoverfladen eller som blege 

 Lavbladudløbere med ret Spids ovenpaa denne, i hvilket Tilfælde de kan faa smaa 

 Løvblade. Allerede i Marts Maaned kan Løvspring finde Sted, dels fra Grunden af 

 foregaaende Aars overle- 

 vende Stængelrester (Mel- 

 lemstokken), dels fra Lys- 

 og Jordudløberne. Lysud- 

 løberne kan blive mindst 

 40 cm lange ; oprette Løv- 

 skud udgaar umiddelbart 

 fra dem. 



Primroden har jeg 

 fundet levende endnu i 

 3die Aar og ret kraftig, 

 men den spiller sikkert en 

 ringe Rolle for Individets 

 Ernæring. Fra (de epiko- 

 tyle) Kimblades Aksler ud- 

 vikles hurtig smaa Løv- 

 skud, der selv atter straks 

 kan grene sig. Fra efter- 

 følgende Lovbladaksler 

 kommer andre Skud, men 

 Kimbladenes er de største. 

 Grene af 2 eller 3 Ordener, 



Fig. 20 Majanibemnm bifoUnm (form ). A, en ung Kiraplante; ved 

 c er Rest af Kimbladet. B, C. D, er ældre Kimplanter, dci- har ud- 

 viklet jordsogende, grenede Udløbere, n. Lavblade; L, Løvblad. £, 

 Enden af en Udløber, der bøjer opad og gaar over i en blomstrende 

 Stængel (/Z), Lavbladene paa denne er fjærnede; i Akselen af det øverste 

 af disse staar en Foryngelsesknop. 



I Spiringsaaret kan der i Kimbladakslerne findes endog 

 Om Grunden af de visne Skuddele af en Kimplante saa 

 jeg d. 3L Dec. i Spiringsaaret en hel lille Skov af smaa grønne Skud, desuden lange 

 Udløbere. En Kimplante kan i Spiringsaaret sætte Hundreder af Frugter og mange 

 Udløbere. Se ogsaa Sylvén: 321. 



Mange andre Dikotyledoner hører ligeledes til denne Gruppe: de straktleddede 

 Langstauder med ens tykke Jordudløbere ; nævnes kan f. Eks. : 



Sambucus ebiilush.; Inula salicinah. (korte Lidløbere); Houtlijnia cordata Thunb. ; 

 Poteriiiiu lateriflonim (med krogformet Ombøjning af Enderne). 



Ogsaa hos Monokotyledoner findes saadanne, men det straktleddede Lang- 

 skud er her sjældnere. En Art, som vel nok kan regnes til Langskud-Stauderne, er 

 Mojantheniuin bifoliuni (L.) F. W. Schmidt. Spiringen m. m. er omtalt bl. a. af 

 Raunkiær (D. B.N.: 210). Spiring under Jorden. En Kimplante i 1. Aar har 2 — 5 Lav- 



D. K. D. Vidensk. Selsk. Skr.. naturvidensU. og matheni. Afd., 8. R.-ekke, II, C. 



43 



