27 



321 



formel ombøjede som hos de andre nedenfor nævnte Arter. Rødder dannes fra 

 ubestemte Steder, dels fra Bladfæsterne, dels fra Leddene. Efter Irmisch udgaar der 

 Grene fra Kimbladakslerne og de nederste Lavbladaksler paa Primskuddet. Jeg 

 har undertiden fundet to Udløbere fra samme Bladaksel. Efter Buchenau fore- 

 kommer der ogsaa overjordiske Udløbere. 



En hel Række andre Arter af Latliyriis og 

 Vicia er derimod som bekendt ægte Klatre- 

 planter, f. Eks. Lathyriis pahistcr L., L. praten- 

 sis L., L. silvestcr L., L. hcterophijllus L. I 

 deres Skuddannelse m. m. afviger de ikke 

 væsentlig fra L. maritimus. (Se ogsaa Brun- 

 DiN : 58). 



Jeg har fulgt Udviklingen hos L. palnster 

 L. var. Finmarkensis. Fig. 21 viser, at der 

 straks fra Kimbladakslerne udvikles Lavblad- 

 udlobere, som bøjer stærkt nedad og vokser 

 skraat ned i Jorden. De kan blive meget 

 lange og tynde. 



Latligriis pratensis L. De udsaaede Frø 

 spirede først efter et Aars Forløb. Primroden 

 kan leve flere Aar, men mangler paa ældre 

 Eksemplarer. I Spiringsaaret dannede sig et 

 ret grenrigt, overjordisk Stængelkompleks med 

 mange Jordudløbere som hos forrige. 



Latlujrus siliwster L. Hovedmassen af 

 mine udsaaede Frø spirede først Aaret efter 

 Udsæden. Priniroden blev en svampet Pæle- 

 rod, som levede mere end et Aar. En tier- 

 grenet Mellemstok dannedes ved Grunden af 

 Primskuddet, af hvis Skud nogle var Joid- 

 udløbere. 



Samme Type af Livsform findes hos en Mængde V^icia-Arter. Vicia sepiiun L., 

 V. cracca L., V. tenuifolia Roth, V. siloatica L., V. pisiformis L., V. diunetorum L. om- 

 tales af Irmisch. Mine Undersøgelser gav intet afvigende. Spiringen har jeg fulgt 

 hos V. sepiiini ; af to Søster-Skud (fra samme Bladaksel) kan det ene blive Lysskud, 

 det andet Jordudløber. Primroden synes i det hele at leve længe hos de nævnte 

 Arter. 



En usædvanlig rigtgrenet Mellemstok fandt jeg hos Vicia dametorum. Hos 

 Kimplanterne udviklede sig en saadan Mængde Skud ved Primstængelens Grund, at 

 det var mig umuligt at finde ud af deres genetiske Forhold (4 Generationer fandtes). 

 Nogle af de nederste søgte ned i Jorden som korte Lavbladudløbere med krogbøjet 

 Spids. Den kan blomstre i 1ste Aar. Primroden var kraftig og varer vist længe. 



43* 



Fig. 21. Lathijnis palnsler var. Finmarken- 

 sis. Dele af Kimplanter, tegnede 5. Juni. 

 Ä, foi-m., B og C omtr }). n, n\ n-, er Lav- 

 blade (tretandede Skælbladej. 



