234 6 



Teorier, fremgaar bl. a. af nogle Udtalelser af A. O. Liljeström") (særlig i Indled- 

 ningen til Kap. 1 af det citerede Hefte). 



Grunden til, at man trods det store Arbejde, der er sat ind paa Sagen, bidlil 

 ikke er kommen længere, maa først og fremmest søges i de store Vanskeligheder, 

 Emnet i sig selv frembyder, og som bl. a. ligger i de høje Frekvenser, der van- 

 skeliggør en paalidelig Optagelse af Strøm- og Spændingskurver. Man har derfor 

 som oftest indskrænket Undersøgelsen til Duddell-Buen med lave Frekvenser, i det 

 højeste nogle faa Tusinde og hyppigst omkring 300 indtil 1000. Herfra maa dog 

 undtages nogle Optagelser med Brauns Rør. H. Haushath'") har angivet en Metode, 

 ved hvis Hjælp man bringer Straalen i et Brauns Rør til at beskrive en Slags 

 stationær LissajousFigur under Paavirkning af Spænding eller Strøm i Buekredsen 

 og i en til denne løst koblet Sekundærkreds, der er i Resonans med Højfrekvens- 

 strømmen. Ud fra Lissajous-Figurens Form kan man saa konstruere sig til Strøm- 

 eller Spændingskurvens Form. Metoden, der er anvendt af K. Ort '■') samt af H. 

 Fassbender og E. Hupka'^"), har den Mangel, at den kræver Anvendelsen af en til 

 Buekredsen forholdsvis løst koblet Sekundærkreds. Erfaringen har imidlertid lært, 

 at en Bue-Generator kan paavirkes stærkt af en løst tilkoblet Sekundærkreds; 

 denne giver saaledes let Anledning til store Frekvensvariationer. Forklaringen 

 af disse Forhold er i Hovedsagen givet af P. O. Pedersen-'). Metoden kræver des- 

 uden en forholdsvis lang Eksponeringstid - 's Minut og derover — saaledes at 

 Lissajous-Figuren kun giver en Slags „Middelkurve" for flere Millioner Perioder. 

 Endelig er de anvendte Strømstyrker saa smaa — højst 3 Ampère — , at disse 

 Undersøgelser ikke har nogen Værdi for den normale Poulsen-Bue (se nedenfor). 



Ogsaa et andet Forhold har bidraget til at besværliggøre Klarlæggelsen af 

 Bue-Generatorens Virkemaade. Saa godt som alle de nævnte Undersøgelser er fore- 

 tagne med forholdsvis smaa Laboratorieapparater og under Anvendelse af en ringe 

 Effekt. Fødestrømmen har hyppigst kun været nogle faa Ampère. Nu forholder 

 Sagen sig, hvad der vil fremgaa af det følgende, netop saaledes, at man ved de 

 store Buer, der passeres af stærke Strømme — svarende til de i Praksis anvendte 

 Poulsen-Buer — i flere Henseender finder de simpleste Forhold, og i hvert Fald 

 Forhold, der afviger stærkt fra dem, der forefindes ved de „smaa" Buer, saaledes at 

 de fleste af de anstillede Laboratorieforsøg kun bar ringe Interesse for Poulsen- 

 Buens Teori. 



Jeg har i de senere Aar haft Lejlighed til at anstille en Del Undersøgelser 

 vedrørende Poulsen-Buens Virkemaade og skal i det følgende meddele nogle af de 

 opnaaede Resultater. Omtalen af disse falder, efter en kort Beskrivelse af Apparater 

 og Forsøgsopstillinger, i to Afsnit, A og B. Del første, som er ganske kort, angaar 

 Poulsen-Buens Teori set fra et ingeniørmæssigt Standpunkt. 1 Afsnit B søger jeg 

 at udvikle Teorien for og Forstaaelsen af Poulsen-Buen yderligere; navnlig prøver 

 jeg at give en Forklaring af de i A fundne Resultater og tillige at gøre noget nær- 

 mere Rede for Magnetfeltets Virkemaade. Jeg kommer derved paa flere 

 Punkter til en Opfattelse, der afviger en Del fra den nu gældende. 



