322 



28 



Vicia Cassiibica L. hører til samme Tj'pe; jeg fandt dens Udløbere temmelig 

 tykke og klodsede, og Spidsen var kun lidet eller slet ikke bojet. Rimeligvis slutter 

 mange andre Arter sig ogsaa hertil, f. Eks. Vicia Pijrenaica (der dog ikke er Lian). 

 Saa vidt jeg kan se, hører det til Sjældenheder, at Klatreplanter har Udløbere, 

 det være sig Lys- eller Jordudløbere, da man ikke kan medtage saadanne Forhold 

 som det, der saa ofte ses f. Eks. hos Coiwoliniliis arreiisis, at Skud, som ikke finder 

 nogen Støtte at slynge sig opad, lægger sig ned paa Jorden uden at slaa Rødder. 



Skuddene hos Convol- 

 vulus arvensis L. dan- 

 nes forøvrigt i stor 

 Mængde paa vandret 

 løbende Rødder, der 

 kan ligge i mindst 20 

 —30 cm Dybde, og de 

 vokser lodret i Vejret 

 som Lavbladskud med 

 en Knop i hver Blad- 

 aksel, hvorved de bli- 

 ver helt knudrede. De 

 kan grene sig rel stærkt. 

 Jordudløbere i morfolo- 

 gisk Forstand har den- 



Fig. 22. Cunvoloulus sepium. A omtr. 1), en Kimplante med jord- 

 søgende Tillægsskud under Kimbladenes som Løvskud udviklede Hoved- 

 skud. Enkelthederne ses i B (J), hvor Primaksen er mærket I, Hoved- 

 sideskuddene II, deres Sideskud III i den nederste Lavbladaksel, og deres 

 Tillægsskud ga; ogsaa disse er i Færd med at grene sig. C, viser Rødder- 

 nes Stilling ved Siden af Lavbladcne. D, Udløber-Ende. 



ne Art altsaa ikke, men 

 Rødderne fungerer bi- 

 ologisk som saadanne 

 ligesom hos et stort An- 



tal andre Plantearter. 

 Derimod har Con- 

 volvulus sepium L. 



saadanne ganske ty- 

 piske. Fig. 22 viser, at der fra hver af Akslerne af de epigæiske Kimblade (der er 

 langstilkede og omtrent bredt ægdannede med afskaaren Spids) udgaar lo Grene, af 

 hvilke den øverste, ganske som hos, Åsperala o. a., bliver Lovbladskud, medens den nederste 

 (efter paa det tegnede Eksemplar at have dannet et Par smaa Løvblade) vokser ned 

 i Jorden og bliver Jordudløber med krogbøjet Spids (Fig. Å, D). (Iirmisch, 1857, 

 tegner den med ret Ende, og dette forekommer ogsaa sammen med den krogbøjede). 

 Lavbladene har Antydning af Plade (Fig. 22 A og C). Udløberne danner straks to 

 Rødder ved Bladfæsterne, een ved hver Side af Bladene, ganske som hos Physalis, 

 med hvis Udløbere der er stor Lighed (Fig. C, A). Figur A viser ogsaa, at Udløberne 

 straks begynder at grene sig. De er om Efteraaret ret kødfulde og skøre, saa at de 

 let brækker itu, og de bliver ofte ret tykke (indtil GaaseQers Tykkelse) henimod 



