324 30 



I. C. Buske, Dværgbuske ogr Halvbuske med Jordudløbere. 



Som en tredie Gruppe aF Langkudplanter med almindelige Jordudløbere 

 anfører jeg en Række Arter af ovennævnte Livsformer. Ved forskellig Lejlighed har 

 jeg omtalt Vedplanter og Halv-Vedplanter med ægte Jordudløbere (1884, 1885, 1898, 

 1916), til hvilke jeg her henviser. Men nogle Hovedpunkter maa jeg dog for Sam- 

 menhængens Skyld anfore her tillige med nogle Tilføjelser. 



Af Træer med Jordudløbere kender jeg ingen sikkert, men vel mange med 

 Rodskud. Der er dog Anona'er med blomsterbærende Jordudløbere; Eichler har 

 1883 beskrevet og afbildet en brasiliansk Art, Anona rhizantha^), der har særegne, 

 blomsterbærende Skud, som udspringer fra Stammen „am Erdboden oder auch höher 



am Stamm, im Allgemeinen des Laubes entbehren, sich in den Boden 



senken, unter demselben hinweglaufen und nun die Blüthen auf kurzen Seitentrieben, 

 oft 3 — 5 Fuss vom Stamme entfernt, aus dem Erdboden heraus zum Vorschein brin- 

 gen''; derfor Navnet ,,rhizantha". Jeg selv har 1892 i D. Vid. Selskabs Skrifter (6. 

 R., VI, S. 210) omtalt en anden Art, Anona pijijniæa, som jeg oprindelig (1873) 

 betragtede og beskrev som en Form af A. coriacca. Muligvis hænger disse 0,1 — 0,15 m 

 høje blomstrende Skud, som vokser op af Jorden, sammen med A;jo;ia-Træer i Campos, 

 der maaske var mig bekendte som blomsterbærende, eller som maaske aldrig op- 

 træder anderledes end med blomsterløs Krone. 



Af Høj bu ske og mellemstore Buske er der flere, som har Jordiidløbere, 

 f. Eks. Antijgdalus nana, Diervilla Canadensis, Philade I phiis coronarius. Rosa Regeli- 

 ana, R. Ii'ora og efter afd. Gartner Friedrichsen Spniosissinia-Grupperne, Sijmphori- 

 carpns lacenwsns Mich., Sipinga vulgaris L. Efter BOsgen ogsaa hos Coriilns avellana''). 



Disse Udløbere bojer sig ligesom de typiske Jordudlobere opad og bliver Lys- 

 skud, hvorved Buskens Mangestammethed i væsentlig Grad kan forøges. 



Om Klitrosen {Rosa pimpinellifolia) har jeg været i stor Uvished; den danner 

 jo ofte i Klitegne store, ret uvejsomme, lave Krat, og .samme Sted ser man talrige, 

 lave Skud komme op af Jorden, nogle maaske blomstrende. Særlig smukt har jeg 

 set dette paa afbrændte Klitheder, f. Eks. i Vrøgum Plantage (Juni 1917). Disse lave 

 Skud skyder oftest bueformet op fra vandrette, brune Aksedele, som kan blive over 

 1 cm tykke og meget lange. Om disse Akser er Rødder eller Stængler, er ret van- 

 skeligt at sige; jeg har set korte blege Lavbladskud vokse ud fra dem, men aldrig 

 har jeg truffet lange, tydelige Lavbladudlobere. Da de imidlertid alle har en tydelig 

 Marv, og da jeg 1917 fandt nogle, der var lange, brune Strænge, men tydelig havde 

 smaa og regelmæssig stillede Knuder, som ikke kunde være andet end Knopper, 

 maa jeg antage, at denne Art ogsaa har Jordudløbere, hvilket vel ikke hindrer, at 

 den ogsaa kan have Rodskud. 



Denne Art staar i Størrelse mellem de mellemstore Buske og Dværg- 

 buskene. Det samme gælder Ledum palustre L. og Vaccinium uliginosum L. Jeg har 



^) Jahrbuch d. botan. Gartens in Berlin, 2. 



■-) Nærmere Iios Warming 1915, Bot. T., 35, Dans]« Plantevækst 3: 23 ff. üra Syringa 1884: 77. 



