33 



327 



til en Art, der nærmest er en Halvbusk, nemlig Rubiis saxatilis L., hvis Udløbere 

 kan naa 1,5 — 2 m, men de er dog for største Delen Lysudløbere (Warming 1884: 

 54; Knud Jessen 1914: Fig. 29). 



Fig 26. Chimaphila ambellata (form.). A, viser Aarsskuddenes Byg- 

 ning: et Antal Lavblade efterfølges af (her4î omtr. kransstillede Løv 

 blade, paa dette Skud alle i bojre Skrue, g. Endeknoppen; Blad 1 af 

 øverste Bladsæt støtter Hoved-Sideknoppen. B, Del af et frugtbærende 

 Skud. C, en Vinterknop (forst.). D, Del af en grenet Jordudløber; 

 man ser en tynd Rod udgaa fra Bladakselen. E, Enden af en Ud- 

 iaber med den krogformede Spids. 



I. D. Rosetstauder (se S. 303 og 305). 



Som Eksempler paa Rosetstauder (Helrosetplanter) med almindelige Jordudløbere 

 kan følgende anføres : 



TussUago -Typen. Tiissilago far f anis L. Over denne Art foreligger en ret 

 stor Litteratur; særlig maa henvises til Irmisch 1851, 1853; P. Nielsen 1877. Jeg 

 har ogsaa selv studeret den og meddeler her et Billede af en Kimplante, der an- 

 lægger de forste Jordudlobere (Fig. 27). Disse er hvide, langleddede Lavbladskud. 

 med ret, kegleformet Spids, og som tidlig danner Rødder baade tæt under Bladfæsterne 

 og ret uordentlig paa Leddene. De kan blive indtil 2 m lange, grener sig stærkt og 

 gaar dybt ned i Jorden („højst nogle Fod" P. N.). De enkelte Skud lever efter P. 

 Nielsen ikke ud over 3 Sommere: „den første Sommer vokser de oftest skjulte 

 under Jorden, det følgende Foraar træder de frem for Lyset som løvbladbærende 

 Skud, og i Foraaret derefter afsluttes deres Livsløb med Frugtmodningen". Om 

 Blomsterstandene siger han S. 1, at de kommer frem „efter Bladene" .... „de ville 

 findes udviklede i Bladhjørnerne i Oktober og November, men saa snart Frosten 



I). K. D. Vidensk.Selsk. Skr. nalurvidensk. ogmalhem Afd . 8. Hække, 11.6. 



44 



