306 



12 



Physalis alkekengi L. Denne Art er forlængst omtalt af Al. Braun („Ver- 

 jüngung"), senere af andre. I vor botaniske Have er de talrige Jordudløbere ointr. 

 penneposetykke, hvide, langleddede (4—6 cm), ved Bladfæstene rodslaaende med 2 

 (3) Rødder ved hvert (Fig. 3 C, Ü). De bøjer sig op og danner oprette Lysskud og 

 en mangehovedet Mellemstok. De synes at kunne leve mange Aar. 



Maaden hvorpaa de anlægges, fremgaar af Braun's Skildring og min Fig. 3 A: 

 fra Akslerne af Kimbladene og undertiden ogsaa af de nederste Løvblade udgaar 



Skud, der vokser skraat og 

 undertiden næsten lodret ned 

 i Jorden og danner Individets 

 første Jbrdudlobere. 



Yderligere Litteratur se: Hj. 

 Nilsson 1885: 42. Rimbach 1898:190, 

 Fig. 7. 



Polyf/onuni amphihi - 



tun L. Ret nøje slutter denne 

 Art sig til Physalis. Jeg har 

 omtalt og afbildet dens Jord- 

 stængler 1897 : 



171. Irmisch har 

 1861 (B. Ztg.i) omtalt og afbil- 

 det Spiringen. Kimbladenes 

 Akselknopper udvikler sig til 

 straktleddedeLavbladsudløbere, 

 der undertiden gaar noget vand- 

 ret, men oftest vokser nedad, 

 undertiden lodret nedad i Mud- 

 deret. Ogsaa fra de nederste 

 Lovblade kan Udløberne udgaa. 

 Udløbernes Spids er ret, værnet 

 af skedeformede Lavblade (se 

 mine Figurer 1. c); Birodder af Vandrodstypen udgaar i Krans ved Bladfæsterne. 



Kig. .3. Physalis alkekengi. A, en Kimplaiite; (form.) fra hvis 

 Kimbladaksler udgaar et stærkt jordsogcnde Skud, II, der alle- 

 rede har smaa Sideskud, III; fra de nederste Løvblade paa 

 Primskuddet udgaar vandret voksende Løvskud, fra de følgende 

 opadvoksende. ß, Enden af en Udløber (forst.). C. Del af en 

 Udløber, der viser Røddernes Stilling (forst.). D, Dele af en 

 grenet Udløber (lidt form.). 



Slægten Equisetunt'^s. Arter har alle straktleddede Lysskud og Jordudlobere, 

 ganske vist med en meget ejendommelig Skudform. Udløberne er sparsomt og 

 uordentlig grenede og kan naa een til flere Metres Længde, ligesom de ofte kan gaa 

 ned til meget betydelig Dybde (ofte til 1 m) og fra en enkelt Plante brede sig over 

 et Areal af mange Kvadratmetre. Under Bladskederne bryder Rødderne frem, der 

 staar i Krans ligesom Skedetænderne. Som en Ejendommelighed kan mindes om, 

 at en Del Arter (E. arvense, E. maximum, E. palustre, E. silvaticiim o. fl.) ofte har 

 stivelserige, enleddede Knolde, der let løsnes og tjener som Formeringsorganer. 



B. Ztg. = Botanische Zeitung. 



