308 



14 



Udløbere i Vand kan blive 6 7 Metre lange (Royer 1870; François 

 1907: 37). 



Se Warming 1877: TO, ogsaa Brundin 1898: 53, Fig. 17. Irm. B. Ztg. 1861 : 113 (Spiring). Raun- 

 kiær 1905: 383, Fig. 16. Sylvén: 123. 



Med denne Art stemmer i alt væsentligt Liisiinachia tluirsißora L. (WahminCi 

 1877: 70), og dels efter Irmisch's, dels efter egne Undersøgelser en Række andre Arter 

 som Lysimachia punctata L., L. diilna Sol., L. bracbystachiis. 



L. Ihijrsiflora L. (Fig. 

 5) er i alle Dele spinklere 

 end L. vulgaris ; den visiTer 

 tidlig om Efteraaret og er 

 pseudoannuel. Jeg har set 

 Rodder og Lavbladudlo- 

 bere, der voksede vandret, 

 hojt oppe paa Løvskud- 

 dene, aabenbart fordi de 

 \oksede i Skygge af andre 

 Planter og i fugtig Luft: 

 Fig. 5, A. Her maa have 

 været saa megen Skygge, 

 at derer fremkommen Lav- 

 bladdannelse. Del samme 

 kan findes der, hvor den 

 vokser i Sphagnum. Og- 

 saa af den kan Skud let 

 afbrækkes og findes fly- 

 dende i Vandet (Fig. 5, 

 C. Fig. 11 hos Warming 

 1897: 186). 



Brundin : 55. 



Circæa fntefiana 



Jeg har 1877 givet en 



Fig. 5. A — C, Lysimachia thi/rsiflora (form.) (17. .luli). A er eii Plante, 

 der voksede dvbt i Sphagnum. B. Knden af en Udløber. Udløberne 

 ligger i 11 — 12 cm Dybde. C, fra Hovedaksen I udgaar en kort Ud- 

 løber II, som ender blindt, idet to Sideakser (III) udvikler sig; det 

 hele var fuldstændig nedsænket i Vand. D, Enden af en Udløber af 



L. punctata, der har 4-tallige Kranse af Lavblade. L 



fyldig Fremstilling med 

 Afbildninger (S. 88) af dens Skudbygning og Biologi, der forøvrigt ogsaa er undersøgt 

 af Irmisch o. a. Nogle Hovedpunkter maa dog for Sammenhængens Skyld med- 

 tages her. 



Den er en typisk Langstaude, og, ligesom vore Lysimachia'er, kun svagt grenet; 

 den har typiske, ligeledes kun svagt grenede, Jordudløbere (Fig. 6, A), der bliver 

 25 — 30 cm lange og længere. Midt i Juni er der allerede dannet en Mængde nye 

 Udløbere fra Grunden af Lysskuddet. Om Efteraaret er det, at de tynde Rødder især 

 danner sig, fortrinsvis om Bladfæsterne (Stillingen ses Fig. 6, F. Spidsen er ret, Fig. 6, J). 



