330 36 



over- eller underjordiske, f. Eks. ValUsneria spiralis, der har ubegrænsede Rosetskud 

 med aksillære Blomster og med traadformede Lavblad-Udløbere (se Richard Mém. 

 de rinst. 1811, 2, PI. 3; Irmisch, Nolte, o. a.). 



Litordla uniflora (L.) Aschers. (laciistris L.). Se Warming 1897: 99, Fig. 11. 



I. E. Halvrosetstauder 



med almindelige, straktleddede Jordudløbere (se S. 304). 



Ovenfor omtaltes Halvrosetskuddets Bygning. Det er en Mellemform mellem 

 Langskuddet og Helrosetskuddet; men det er ogsaa ofte en Mellemform deri, al 

 Rosetdelen kan være noget straktleddet og faabladet, saa at man kan være i Tvivl, 

 om Arten ikke skal regnes til Langskudsplanter, og man træffer Eksempler paa, at 

 af to Arter i samme Slægt har den ene utvivlsomt Halvrosettypen, den anden 

 snarest Langskudstypen. Som Eksempler paa disse Forhold henviser jeg til Achillea, 

 Valeriana og Thalictriim. 



Compositæ. Achillea millefolium L. Thekla Resvoll har 1906 publiceret en 

 Fremstilling med Billede af dens Voksemaade, og jeg har mange Gange undersøgt 

 den, samt fulgt Spiringen (se desuden Brundin, Sylvén o. a.). Den har ægte, strakt- 

 leddede Lavblad-Jordudlobere med tynde Rødder, dels ved Bladfæsterne, dels paa 

 Leddene, især ved Ombøjningstederne, hvor Stænglerne tillige bliver tykkere. De 

 forvedder en Del. De kan have en Længde af 30 cm og derover, grener sig uregel- 

 mæssig, ofte stærkl, og ender med ret Spids. Dybdelejet kan være 7 cm. Naar de 

 træder op over Jorden, danner de straks en Roset af Løvblade, der er vintergrøn. 

 I 2det Aar strækker Skuddet sig ofte og bliver blomstrende Langskud; undertiden 

 sker dette først i 3die Aar, eller maaske slet ikke. 



Kimbladene er epigæiske og efterfølges af Løvblade i Roset. Birødder dannes 

 hurtig, men Primroden kan undertiden blive ret tyk og vistnok leve ret længe. Fra 

 Kimplanterne udgaar snart Udløbere; paa Kimplanter, der var 6 Maaneder gamle, 

 fandt jeg Udløbere paa 10 cm Længde. Der kan findes Udløbere, som bøjer sig 

 nedad fra Rodhalsen, men oftest findes Udløberne at være omtrent vandrette indtil 

 Ombojningsstedet. Nogle Jordstængler har jeg fundet haarede. 



Achillea ptarmica L. Weidemann har fulgt Spiringen. Efter de epigæiske Kim- 

 blade følger oftest to Løvblade paa korte Led; derefter bliver Primskuddet strakt- 

 leddet, men Kimplanten kan straks blive straktleddet. Alle senere Løvskud har paa 

 lignende Maade en ufuldkommen Rosetdannelse ved Grunden; undertiden er Arten 

 ret typisk Langstaude. Dette, antager jeg, staar i Forbindelse med Voksestedets 

 større Fugtighed og Muldrigdom. Hermed staar vel ogsaa det i Forbindelse, at Ud- 

 løberne ofte er længere end hos A. millefolium, mere langleddede, den hele Vækst derfor 

 mindre tueformet. løvrigt udgaar der, efter Weidemann, Udløbere allerede fra Kim- 

 bladenes og de nederste Lovblades Aksler. Kimplanten kan blomstre i 1. Aar. Svi.vénS. 11. 



