37 331 



Tanacetiim vulgare h. ligner mest Achillea millefolium; den er mere tueformet, 

 hvilket skyldes den stærkere Grendannelse ved Grunden af de om Efteraaret vis- 

 nende Skud. De saaledes dannede Mellemstokke kan blive kraftige og forvedde, 

 og bærer om Vinteren mange oprette Knopper med Knopskæl, som har deres Plads 

 i Akslerne af de mere eller mindre typiske Rosetters Løvblade. Fra disse udgaar dels 

 Løvskud, som ved Grunden ligger ned og slaar Rødder, dels trænger fra dem ogsaa 

 typiske Jordudløbere ned i Jorden ; de kan være 20 — 30 cm lange og har ret Spids. 

 De ældre Udløbere er mest vandrette og ligger kun i ringe Dybde under Jordover- 

 fladen. — Sylvén s. 12. 



Cirsium heterophijllum (L.j All. De typiske Jordudløbere løber temmelig vandret 

 eller svagt buekrummede; de har Rødder baade ved Bladgrundene og Stængelleddene. 

 De ender med en typisk Løvbladroset og en noget tykkere Stængel. 



Valeriana. Paa noget lignende Maade som de nævnte Compositeer stiller sig 

 vore tre Valeriana-Arter. Jeg har fulgt Kimplanternes Udvikling hos V. excelsa Poir. 

 (V. sambiicifolia Mikan). Efter de epigæiske Kimblade følger Løvblade, først et 

 Par med bred, næsten hjærtedannet-kredsrund Plade, derpaa sammensatte. En tre 

 Maaneder gammel Kimplante havde dannet en Roset med flere Rosetskud og hvide, 

 kraftige Rødder, men endnu ingen Udløbere. Aaret derpaa var der mange, 0,8 m 

 høje, blomstrende Sideskud i Tueform. Jeg har fundet ægte Lys-Udløbere. 



Paa lignende Maade forholder sig V. officinalis L. Ogsaa her dannes en lodret, 

 eller noget skraa, tyk, kortleddet Mellemstok med Løvbladroset; efter Irmisch og 

 Sylvén (S. 60), der har fulgt Kimplanternes Udvikling, fremgaar der af nogle Aksel- 

 knopper nye Rosetskud, af andre, lavere staaende derimod vandrette, udløberagtige 

 Grene. Men der er ogsaa ægte, vandrette, hvide Jordudløbere, hvis Længde jeg har 

 fundet at være indtil 30 cm. De ender over Jorden med Roset. Af de nedenfor 

 Bladfæsterne staaende Rødder er der nogle, som bliver ugrenede, glatte og tykke; de 

 tjener utvivlsomt som Oplagsorganer. Lignende kan ogsaa findes paa Mellemstok- 

 kene. Dog er hertil at bemærke, at Udløberne næppe lever mere end een Sommer, 

 derimod kan Mellemstokkene blive 2 — 3 Aar gamle. Jeg har ogsaa trutfet Løv- 

 bladudløbere. 



Hos V. excelsa fandt jeg i December helt raadne Rester af Sommerens assimi- 

 lerende og blomstrende Skud, og kun Skudender med blege Lavblade om Knop- 

 perne og med mange tildels ret tykke Rødder var tilbage. Den synes at nærme 

 sig mere til at være pseudoannuel end V. officinalis, hvilket formentlig maa sættes 

 i Forbindelse med den fugtigere Standplads, som den ynder. V. niontana synes at 

 ligne disse to Arter. 



Mindst typiske synes Udløberne at være hos V. dioeca L.; de synes mest at være 

 korte Lys-Udløbere, der ender med ufuldkomne Løvbladrosetter. — Sylvén S. 6L 



Ramtnculus lingua L. Ved Vintertid findes Skud med Rosetform, og efter 

 Irmisch's Figur (Bot. Ztg. 1857) samt min egen (1897, S. 183, Fig. 9) har ogsaa Kim- 

 planten i sit tidligste Stadium Rosetform. Jeg henfører da denne Art til Halvroset- 

 stauderne, til hvilke saa mange andre Ranunculus-Arter maa henføres; hvad man 



