332 38 



oftest ser af den og navnlig ser liggende i Herbarierne, er dog de strakt- eller endog 

 langleddede, blomstrende eller golde Løvskud med talrige, under Bladfødderne ud- 

 springende, tynde Rodder; ved Grunden kan de dog være ret kortleddede, og her 

 er Løvbladene langstilkede og forlænget ægdannede. Fra disse Skud gaar Udloberne 

 vandret ud i Vandet; de kan være rene Lavblad-Udløbere, hvide, med mange 

 ugrenede Rødder nedenfor Bladfødderne udgaaende i alle Retninger. Spidsen er ret, 

 men et Lavblad bojer kappeformet sin Spids hen over den. Nogle Udløbere kan 

 hurtig danne Løvblade, som ofte bliver meget langstilkede for at naa op over Vandet. 

 Min anførte Figur viser, at de allerførste Lavbladudløbere paa Kimplanten bøjer sig 

 stærkt nedad, men de lovbladbærende opad. 



Chrysospleniuni altemifolinm L. og opposiiifoliiini L. synes at slutte sig nogen- 

 lunde til foregaaende bl. a. i Henseende til de mere eller mindre underjordiske Ud- 

 løberes korte Varighed og den kun faabladede Grundroset. Yderligere Brundin; 

 100, Fig. 37. 



Thalictrtim. Vore Thalictnini-Arier har ægte Lavblad -Udløbere med ret 

 Spids (se Warming 1909, Fig. 176), men de synes at dannes sent, i alt Fald dan- 

 nede mine Kimplanter ingen Udløbere i Spiringsaaret. De Rosetter, som findes ved 

 Grunden af Langskud, er ofte faabladede, og Bladene sidder ikke saa tæt som hos 

 typiske Rosetter. Imidlertid er de dog undertiden større end de højere siddende 

 Løvblade, hvis Stilk bliver kortere, jo hojere de sidder. Paa lysaabent Voksested er 

 de mere vandret udbredte end paa skyggefuldt, hvad der jo ses hos saa mange 

 andre Rosetplanter. (Skud af Th. minus paa Klitbund er i Fotografi afbildet hos 

 Warming 1909, DP. 3, 291, Fig. 176). 



Hos Th. flaviim kan Jordudløberne blive meget lange og ligge 5 cm og dybere 

 i Jorden. Paa Kimplanten fandt jeg efter Kimbladene en kortleddet Stæ-ngel med 

 Løvblade. Foruden Jordudløbere har den lodrette Vinterknopper paa Mellemstokken. 

 Brundin: 56, V\g. 19. 



Hos Th. minus sad der i Slutningen af Juli hos Kimplanter, som var 1 Aar 

 gamle, en stor Knop, opad krummet og spids, ved Grunden af den nederste, kort- 

 leddede med Bladrester besatte Del af Lysskuddet (Mellemstokken). 



Cain2ifinuln. Campanula rohindifolia L. er en typisk Halvrosetplante, selv om 

 Leddene mellem Rosetbladene undertiden er lidt strakte, formentlig ved Etiolement. 

 Jeg har omtalt og afbildet Kimplanter m. m. i Bot. T. 1877, S. 84, Fig. 7. Jord- 

 udløberne er spinkle, ofte næsten traadfine Lavbladskud med ret Spids; dækkes de 

 ikke af Jorden, bliver de til Løvblad-Udløbere, og saadanne kan gaa over til Lav- 

 bladskud. Biroddernes Stilling i Bladakslerne ovenover Knoppen er afbildet 1. c. 

 Primroden synes at kunne leve længe ; den bliver tyk, hvid og fører Oplagsnæring. 

 Dette i Forbindelse med, at Jordudløberne ikke- bliver synderlig lange, og at Mel- 

 lemstokken bliver flerstænglet, giver Arten den tueformede Vækst, som den ofte har. 

 Jeg har ikke set Udløberne vokse skraat ned i Jorden; de findes ofte i Mængde om 

 Stængelgrunden som korte, tynde, buekrummede, hvide, lidt grenede Lavbladskud, 

 men de kan dog i Jorden naa en Længde af 25 cm. I nyere Tid har Goebel gjort 



