41 



335 



I. F. Urter med graminoïde Skud 

 med enstykke Jordudløbere. 



Denne Type er kortelig karakteriseret foran (S. 304) og S. 180—81 i Oekolo- 

 gische Pflanzengeographie (1915). Det er naturligt at adskille den fra de andre 

 monokotyle Skudformer paa Grund af Løvbladenes velbekendte Former og Bygning, 

 navnlig de lange, tæt omfattende, 

 paa de orthotrope Løvskud mere 

 eller mindre oprette Bladske- 

 der; dernæstaf andre Ejendom- 

 meligheder den, at Stænglerne 

 („Straaene") sædvanlig har flere- 

 mange korte Led ved Grunden, 

 saa at de nederste Lovblade 

 derved kommer til at sidde 

 mere eller mindre tæt (benæv- 

 nes derfor ofte Roselblade), og 

 navnlig, at der hurtig udvikles 

 Sideskud fraGrundbladakslerne, 

 undertiden ogsaa i samme Aar 

 Løvskud af 2. eller endog 3. 

 eller 4. Orden, hvorved Knippet 

 af Grundblade kan blive meget 

 stort. Der er dog Arter, som kun 

 har meget faaGrundblade. I Mod- 

 sætning hertil findes, paa faa 

 Undtagelsernær.som velbekendt 

 ingen Sideskud paa den strakt- 

 leddede vegetative Del af Skud- 

 dene. Ved denne stærke Gre- 

 ning fra de grundstillede Blades 

 Aksler fremkommer der en i 

 mange Tilfælde mangestænglet 

 Mellemstok og tueformet Vækst. 

 Da de enkelte Skud lel danner 

 Birødder ved Grunden, vil Tuen 

 let kunne deles. 



Rørgræstypen (Arun doty pen). Bemærkes maa dog, at nogle Græsseraf- 

 viger fra det anførte derved, at der ingen særlig korte Led med Lovblade findes ved 

 Stænglernes Grund, at der her ikke dannes nogen Roset af store Lovblade; de paa- 

 gældende Arter bør derfor rettest henregnes til Langskudsplanter. Jeg vil kalde 

 denne Type Rørgræstypen (Arundotypen), og til den henregner jeg af indenlandske 



Fig. 30. Calamagrostis epigeios. Fra en Jordudlaber udgaar et 



Rosetskud, ved Grunden omgivet af optrævlede Bladskeder; omtr. 



.\. s— s er Sideskud i Rosetten. 



U. K. n. Vidensk. Selsk. Skr., naturvidensk. og matheni. Afd., 8. K.x-kke, U. G. 



45 



