51 



345 



Halv roset-Stauder er følgende: 



Can}panula rapxinculoides L. slutter sig nær til Lathyrus tuberosus. 

 Allerede i Kimplantens 1ste Aar faar den en stor Løvbladroset og en tyk, hvid, kød- 

 fuld Pælerod (incl. Hypokotylen) samt korte Jordudløbere. Kimplanten skal kunne 

 blomstre i Spiringsaaret (Sylvén). Hos ældre Planter findes ved Vintertid i Jorden 

 et Virvar af lange, hvide, grenede Udløbere med Knopper og med gulerodformede 

 Ammerødder, der bliver et Slags Centrum for Individets yderligere Udbredning. Der 

 kan paa Enden af en saadan Knoldrod staa 10 — 12 og flere tj'ude Lavbladskud for- 

 uden smaa Knopper, og Rester af Lysskud; den genetiske Forbindelse af alle disse 

 Skud er det ofte umuligt at udrede. Ofte findes tillige Tillægsknopper i Lavblad- 

 akslerne, og Akselskuddene 

 grener sig hurtig ved deres 

 Grund. Nogle staar nede paa 

 den brede Topflade af Roden, 

 aabenbart fordi Stængelde- 

 lene, der bærer dem, har ud- 

 viklet sig i Bredden og er 



smeltet sammen med Roden. 

 Ammerødderne kan blive 

 indtil 2 cm tykke. I hver 

 Bladaksel paa Udløberne kan 

 der findes en Knop, og i Til- 

 slutning til Bladfæsterne fin- 

 des tynde Rødder, ofte en 

 paa hver Side af Lavbladet; 

 desuden findes Rødder paa 

 Leddene selv, og ogsaa disse 

 kan blive Ammerødder. Ud- 

 løberne ender med ret Spids, men det øverste Blad lægger ofte sin lille Plade hen 

 over den. 



Nær til de sidst'nævnte slutter sig aabenbart Slyngplanten Exogonium (Ipomæa) 

 Purga Benlh. Efter Peter's Figur S. 5 i Nat. Pflfam. (IV, 3 a), svulmer Primroden og en 

 hypokotyl Aksedel roeformet op, og Fig. 15 viser et Virvar af Jordudløbere med 

 mange stærkt opsvulmede, roeformede Knolde. Ligeledes Ipomæa Batatas Lam. 



En noget afvigende Type er en Del Ranunculus- Arter, der paa en Maade er 

 Ficariatypen forbunden med Udløbere, nemlig R. monspeliacus L. (Fig. 40), R. illij- 

 riciis L. og efter Bonnier flere andre. De er undersøgte navnlig af Irmisch (B. Ztg. : 

 1857) og Joh. Erikson (1898). Jeg har undersøgt Eksemplarer i vor Bot. Have (ogsaa 

 Kimplanter) af de to nævnte. De er Halvrosetplanter med to Slags Rødder, nemlig 

 traadformede Sugerødder og knoldformede Ammerødder. I 1ste Aar danner Kim- 

 planten efter de epigæiske, ægdannede Kimblade en Løvbladroset med Sugerødder. 

 I 2det Aar tilkommer der nye Lovblade, og nu udvikles ogsaa Ammerødderne, 



46* 



Fig. 40. Ranunculus monspeliacus. (8. Juni) A, fra GruRden af 

 det blomstrende Skud I udgaar to Jordudlobere; den tilvenstre er 

 ældst; den har flere Knoldrødder og to Løvblade, hvis Plader er 

 afbildede ved Siden af; den yngre Udløber har 3 Rødder, som 

 vist alle tre bliver Knoldrodder. B, en ung Udløber med 3 strakte 

 Led og 3 Rødder anlagte. 



