27 



255 



FF 



"1 



1 



HS' 



LB.^ 4= C 



LB: 



500V 



^H'H'^ ^H'H'h 



Fig. 10. Diagram for Anvendelsen af 

 Gehrckes Katodelys-Oscillograf. 



ringe Lysintensitet, der staar til Raadighed, naar Registreringshastigheden er stor, 

 en Vanskelighed, der er særlig stor for Tiden, da de følsomste fotografiske Plader 

 ikke er i Handelen. En anden Vanskelighed ved Anvendelsen af Gehrckes Katode- 

 lysrør er den, at selv de maksimale Spæn- 

 dinger paa Buen, der normalt fremkommer 

 ved de her benyttede Opstillinger, er for lave 

 til at faa Røret til at lyse. Denne Vanskelig- 

 hed kan man dog komme over ved at polari- 

 sere Røret med en tilstrækkelig høj, konstant 

 Spænding. Opstillingen er vist i Fig. 16, hvor 

 G betegner Gehrckes Rør, FP den fotografiske 

 Plade, HS det hurtig roterende Spejl. I Serie 

 med Røret og Buen er indskudt et Batteri paa 

 500 Volt, og for at hindre, at der kommer 

 nogen videre Jævnstrøm gennem Røret — 

 hvorved dette bliver „trægt" — er der i Serie 

 dermed indskudt en meget stor Glødelampe- 

 modstand Lß, og en mindre Modstand LB.^. Rørets Tændspænding ligger omkring 

 6 à 700 Volt, og da Buens Brændespænding i Almindelighed ligger i Nærheden af 

 50 Volt eller endog betydelig lavere, vil Røret kun lyse i de Tidsrum, hvor Bue- 

 spændingen er en Del højere end Brændespændingen. For paa den anden Side at 

 faa de „Lysglimt", der kommer, saa udprægede som muligt, var den store Modstand 

 LBj shuntet med en Kondensator C, hvis Kapacitet var 25000 cm. En Overslags- 

 regning viser, at Kondensatoren C overfor de hurtige Spændingsstød, det her drejer 

 sig om, praktisk talt virker som en Kortslutning af Modstanden LB^. 



I Fig. 17 (Side 256) er vist Gengivelser af en Del af de saaledes optagne Oscillo- 

 grammer, a, c og rf viser det normale Udseende af disse Oscillogrammer, der, som 

 man ser, ganske svarer til de i Fig. 15 c viste Spændingskurver og i det hele taget 

 er i god Overensstemmelse med A-Teorien. Gøres Feltet noget svagere, faas Opta- 

 gelser som den i Fig. 17 e viste, der har samme Karakler som Fig. 15 a. Denne 

 oscil lografiske Undersøgelse viser paa utvetytlig Maade, at der for 

 den normale Poulsen-Bue kun er ringe Forskel paa Slukkespænding 

 og Tændspænding, og har saaledes fuldstændig bekræftet den her 

 fremsatte Opfattelse. 



b. Forldaring af de eksperimentalt fundne Værdier af Forholdet r/ og Tændspæn- 

 dingen Eg. Vi vil nu gaa over til at betragte de ovenfor fremhævede Punkter, paa 

 hvilke B-Teorien kom til kort, for al se, om A-Teorien stemmer bedre overens med 

 de ved Forsøgene fundne Resultater. Vi vil i den Anledning først danne os et 

 Skøn over Størrelsen af de maksimale Buespændinger, som A-Teorien kræver. 

 Ifølge (61) er den gennemsnithge Slukkespænding bestemt ved 



n 3 



LR. 



d' o 



34* 



