31 259 



vidst, er udførte i Tilknytning til B-Teorien, har givet Resultater, 

 der kun har ringe Tilknytning til de praktiske Forhold. 



Formindsker man derimod Elektrodeafstanden, efter at Buen har været nor- 

 malt indstillet, idet Forholdene iøvrigt holdes konstante, saa vil Gentændelsen ved 

 Elektrodernes Rand lettere og lettere finde Sted, efterhaanden som Elektrodeafslan- 

 den bliver mindre. Man naar derfor snart en Tilstand^ i hvilken Buen i Stedet for 

 at gaa ud passeres af en ret stor Minimumsstrom; naar denne Tilstand er naaet, 

 vil Forholdene af sig selv hurtig udvikle sig saaledes, at Buestrømmen bliver kon- 

 stant. Dette stemmer fuldstændig overens med det i 2 a. nævnte Forhold, nemlig, 

 at Buen kræver en vis Minimumslængde for at være aktiv. 



9. Magnetfeltets IndHydelse paa Bue-Generatorens Virkomaade. a. Buefotograficr. 

 For at komme til Klarhed angaaende Magnetfeltets Virkemaade er der anstillet en 

 Række Forsøg og navnlig ogsaa optaget en Mængde Fotografier af Buer og disses 

 Kratere ved Hjælp af den i Fig. 6 antydede Opstilling, for hvilken der er nærmere 

 gjort Rede foran paa Side 237. Billederne falder i 3 Grupper: 1. stationære Krater- 

 billeder tagne fra oven gennem Glimmervinduet g^, Linsen ßj og fra Spejlet Spj, 

 reflekteret hen paa Pladen FP^; 2. Krateroscillogrammer, ligeledes tagne fra oven, 

 hvor Lysstraalerne, inden de falder paa den fotografiske Plade FP^, først træffer 

 det hurtig roterende Spejl Sp^; 3. Profilbilleder af Buen tagne gennem Glimmer- 

 vinduet g., og Linsen B.^ paa Pladen FP^. I alle Tilfælde brugtes Lukkere (Lj og L.^) 

 med en Eksponeringstid af ca. 0,oi Sekund. Særlig de under 2. og 3. nævnte 

 Optagelser har i høj Grad bidraget til at klare Buens Opførsel i et magnetisk Felt 

 under forskellige Forhold. 



b. Normale Krateroscillogrammer. Er Buegeneratoren indstillet paa normal 

 Maade, det vil sige med den efter Forholdene heldigste Elektrodeafstand og med 

 det fordelagtigste Magnetfelt — eller et Felt, der ikke er alt for meget stærkere end 

 dette — faas Krateroscillogrammer af den paa Tavle I Fig. a—d og Tavle IV, Fig. a, 

 viste Type. Fig. a^ paa Tavle IV viser det til Fig. a svarende Profilbillede af Buen 

 optaget samtidig med Fig. a. (Ved Kopieringen af alle Krateroscillogrammer er 

 Billedet af det negative „Krater", — hvis Lysintensitet er langt højere end det 

 positive „Kraters", — eksponeret noget længere end Billedet af det positive Krater. 

 Betegnelsen „Krater" er brugt om Buens Fodpunkter paa begge Elektroder til Trods 

 for, at der, i hvert Fald paa den positive Elektrode, ikke findes noget egentligt 

 Krater). Tavle I Fig. c og d er forskellig eksponerede Kopier af samme Flade, der 

 hver for sig fremhæver visse Ejendommeligheder ved det tilsvarende Oscillogram. 

 De nødvendige Oplysninger om Oscillogrammerne og de Forhold, under hvilke de 

 er optagne, findes iøvrigt paa selve Tavlerne; saaledes viser smaa Skitser den 

 positive og negative Elektrodes Beliggenhed; Pile, mærket t, den Retning paa 

 Oscillogrammet, i hvilken Tiden vokser; Liniestykker mærket r angiver Længden 

 af Perioden; Maalestokke Størrelsesforholdet vinkelret paa Tidsaksen. Endvidere 

 er Buekredsens Konstanter vedføjet de enkelte Optagelser. 



