69 363 



vanskelige Spørgsmaal. Sjiorgsmaalene kan ogsaa udtrykkes med Royeks Ord: 

 Hvorledes foler Planten, at den ikke er i den mest passende Dybde? 



De P'aktorer, der kan tænkes at indvirke paa Jordstængelens Befindende, er 

 navnlig følgende: Jordens Fugtighed, Iltholdighed, Varme, Belysningen, Tyngden. 

 Hvilke Faktorer, der virker, maa afgøres i hvert enkelt Tilfælde, thi om end de 

 kan kombineres og maaske oftest kombineres (f. Eks. Lys og Tyngde), saa er det 

 vel oftest en enkelt, der er den stærkeste og kan forandre „Stemningen" overfor de 

 andre. 



Tyngdekraften synes vanskelig at kunne fremkalde spontane Retningsbe- 

 vægelser paa de Jordstængler, der ligger begravede i Jorden. (Jfr. dog S. 353). 



Ved Iltmangel f. Eks. bliver mange Rødder og Rhizomer negativt geotropiske 

 og kommer derved hen paa Steder, hvor der er mere Ilt. Dybdelejet maa altsaa 

 kunne afhænge af Plantens Stemning overfor Ilten. Positivt hydro tropiske er 

 Rodderne, som derved finder de fugtigste Steder i Jorden; Hydrotropisme synes 

 saaledes ogsaa at kunne faa Betydning. 



At Lyset har stor Betydning for Vækstretningen af Jordstængler, fremgaar af 

 det foran (S. 3.Ô3) sagte; umiddelbart kan Lyset naturligvis ikke virke paa Jord- 

 stængler, der ligger dybt i Jorden ; Virkningen maa i hvert Fald være middelbar, 

 og dette antages ogsaa af forskellige. Her kan da først bemærkes en Udtalelse af 

 Rimbach, der lyder saaledes (1898: 203): ,,bis jetzt habe ich noch keinen Fall ken- 

 nen gelernt, in welchem eine Änderung im Verhalten des Rhizoms eingetreten wäre, 

 ehe dasselbe ein Organ nach der Erdoberfläche ausgesandt hatte"; „die über die 

 Erdoberfläche gestreckten Teile zeigen hiernach dem Vegetationspunkt des Rhizoms 

 erst an, in welcher Tiefe er sich befindet;" det er „die innere Oekonomie der 

 Pflanze", Virkningen af Lysskuddets Assimilation, som fremkalder Vækstændringer. 

 Men hvorledes? 



Rimbach tænker sig folgende. Ligger Rodstokken dybere i Jorden, siger han, 

 vil den naturligvis bruge mere Materiale for at sende et Lysskud op over. Jorden, 

 end naar den ligger højere, og faa mindre Materiale tilført fra Lysskuddet. Om- 

 vendt, naar den ligger hojere. Det er denne ..innere Oekonomie", Virkningen af 

 Lysskuddets Assimilation, som fremkalder Vækstændringen — hvorledes udtaler 

 han ikke. 



En lignende Anskuelse har efter hans Angivelse Czapek, og ligeledes har 

 GoEBEL som bekendt den Opfattelse, at det er Plantens Stofskifteprodukter, som 

 regulerer Dybdelejet. 



En nærstaaende Antagelse har ogsaa Raunkiær søgt at godtgøre (1907) ved et 

 interessant Forsøg. Han antyder ligeledes, at det er Lysets Indvirkning paa Lys- 

 skuddet, der er det virksomme, og mener, saa vidt jeg foistaar, at Lysets Pirring ledes 

 gennem Skuddet ned til Jordstængelen og saa fremkalder Retningsændring. Han 

 skriver (1907: 94): „Jeg tænkte da, at Forholdet inaatte være dette, at Planten gen- 

 nem en eller anden Livsvirksomhed var i Stand til at maale Afstanden fra Rhizomet 

 til det Punkt, hvor den oprette Luftskuddel først naaede Lyset. Men hvis dette var 



