392 30 



Tabel 26. 

 Pen tosan l)cs t e m nielsen i Klo verarterne. 



Anvendt Miengde Kündet Mængde 



StolTets Art lufttort Stof Floroglucid 



Gram Gram 



K, Sildig Rødkløver Ho 1,2112 0,1050 



— — 0,8580 0,0685 



Fj, — Halm 0,8ioi 0,1065 



— — 0,9340 0,1105 

 G, Kællingetand Ho 1,6375 0,luüO 

 Gj — Halm 1,3710 0,2475 

 H J Gul Hundhælg Ho 1,5040 0,1750 

 Hg — Halm l,40O5 0,24lo 



Kløverhø er altsaa fattigere paa Pentosaner end Kløverhalmen. Kællingetand 

 og Gul Rundbælg bar næsten fuldkommen samme Pentosanindhold i henholdsvis 

 Hø- og Halmprøverne af disse Plantearter, og del blev derfor ansel for ufornødent 

 al gøre Duplikalbeslemmelser her, medens Rotlklover baade i Hø og Halm inde- 

 holder noget mindre end de lo andre. Middellallel af alle disse Prøver bliver for 



Høet lO,,^ "lo Pentosan i Torstof 

 Halmen 15,os''(o — — 



Skønt der er for faa Bestemmelser til at man kan lillægge disse Middeltal 

 altfor udstrakt almindelig Betydning, er det dog øjensynligt, al Kløverarierne er 

 betydelig mindre pentosanholdige end Græsarterne. 



C. Bestemmelse af Cellulose. 



Paa Grund af den overordcnllig slore lekniske Betydning, som Cellulose i 

 mer eller mindre ren Form har lil Anvendelse ved Papirfabrikationen, ved 

 Fremstilling af Texlilstoffer, Sprængmidler og andet teknisk Brug, er de 

 cellulosegivende Sloffer og Cellulosens tekniske og kemiske Forbold Æmner, der 

 er behandlet i en uhyre omfattende Litteratur. Boriset fra de mangfoldige Tids- 

 skrifter, Specialværker og lignende, der behandler de mere lekniske Detailler, har 

 man foruden i de forskellige store Haandbøger i organisk Kemi god Vejledning i 

 den bekendte Cross & Bevan : „Cellulose, an outline of the structural 

 elements of plants". 2nd. edit. London 1903 (med forskellige Tillæg). Hertil 

 er i Løbet af afvigte Aar kommet den særdeles udførlige og omfattende Carl G. 

 Schwalbe: „Die Chemie der Cellulose". (Berlin 1911 665 S.). 



Skønt der saaledes skulde synes at være Celluloseundersogclser nok lil Vej- 

 ledning, tør del dog siges, al de forskellige ved agrikulturkcmisk Undersøgelse af 

 FoderslolTer gangbare Metoder, hvorved man søger at faa el Indhold af „Raacellu- 

 lose" (Rohfaser), „Træslof" eller lignende ubestemt betegnede Stoffer, er temmelig 

 ulilfredsslillende af liere Grunde. Man kan til en vis Grad sige, at Aarsagen hertil 

 er, al man fra den første Begyndelse af disse Undersøgelser gik ud fra en Teori, 



