366 4 



Indhøslningen og Opbevaringstilslanden o. s. v., Tilfældigheder, der atter kan faa 

 væsentlig og uberegnelig Indflydelse paa den kemiske Sammensætning, betyder en 

 enkelt eller nogle faa noksaa vel udførte kvantitative kemiske Analyser i Reglen 

 ikke ret meget i Agrikulturkemien. Man maa have Rækker af Bestemmelser 

 for at kunne eliminere Tilfældighederne, og Metoderne, der bliver benyttet, maa 

 saa vidt muligt fillade hurtig Udførelse af mange Bestemmelser samtidigt. 



Man har derfor paa Foderstofanalysens Omraade som paa mange andre Punk- 

 ler i Agrikulturkemien søgt, tvunget af Omstændighederne, ved en eller anden 

 analytisk Metode al naa et Talresullal, der kunde benyttes i Praksis uden altid at 

 have fuld Sikkerhed for, al de benyttede Metoder gav et korrekt Udtryk for det 

 man søgte at bestemme. 



I den senere Tid er der dog, takket være mange forskellige Forskeres Arbejde, 

 sket betydelig Fremgang, navnlig hvad angaar Kendskaben til Beskaffenheden af 

 Æggehvidestofferne og Kulhydraterne særlig i Kornsorterne og Roer. I 

 1905 blev der af V. Storch i 58de Beretning fra d. kgl. Veterinær- og Landbohøj- 

 skoles Laboratorium for landøkonomiske Forsøg: „Den kemiske Analyse af Foder- 

 stoffer", givet en udførlig Oversigt over disse Undersøgelsers daværende Standpunkt, 

 hvortil kan henvises. Siden den Tid er Undersøgelserne baade i Udlandet og her- 

 hjemme i betydelig Grad blevet forøget i Antal, uden at der dog kan siges at være 

 sket væsentlige Forandringer, hvad Principerne angaar. 



I landøkonomisk Henseende er der i Løbet af de seneste Aar her i Danmark 

 til en vis Grad sket en Svingning i nogle Sider af Plantedyrkningen, som foraar- 

 sager, at ny Undersøgelsesrækker blev ønskelige. Avl af Frø af Græsarterne 

 og forskellige Bælgplanter kommer økonomisk set til al spille en større og 

 større Rolle i Danmarks Landbrug og Spørgsmaalet om, hvad den udtærskede 

 Halm af disse Planter indeholder og er værd som Foderstof i Sammenligning med 

 paagældende Planter høstet i grøn Tilstand og tørret som Hø, kan derfor siges i 

 de seneste Aar mere og mere at træde i Forgrunden. „Halm" og „Hø" har mang- 

 foldige Gange i Løbet af det sidste Aarhundrede været Genstand for Undersøgelse 

 efter mer eller mindre brugbare Metodei', og skønt man vel for de vigtigste Korn. 

 sorters Vedkommende kender Sammensætningen af den Halm, der vindes af disse 

 Planter, er Græsarternes Halm kun i meget ringe Grad undersøgt og i hvert 

 Fald slet ikke af dansk Avl. For Høets Vedkommende har man ogsaa talrige 

 Analyser dels af „Agerhø" og „Engbø" og tildels ogsaa „Kløverhø", men hvilke 

 Planter disse Produkter bestod af og i hvilket indbyrdes Mængdeforhold de forekom 

 i Høsorterne er i Reglen ikke angivet eller ikke angivet med tilbørlig Nøjagtighed. 

 Analyserne mister derved en stor Del af den Betydning, de ellers i videnskabelig 

 Henseende kunde have faaet m. H. t. Studiel af paagældende Foderplanlers Sam- 

 mensætning. 



