414 



52 



eller Kloveraiter, sliger Kulinmængden med Planlernes AUler, hvad der, hvis Kulin 

 er en Dannelse svarende lil Kork, var at vente. 



Endelig kan der ved at benytte 4de Kolonne i Tab. 38, der angiver Mængden at 

 Kutin i TorstolTel, og de i Tab. 27 og Tab. M angivne Procentmængder af Pekio- 

 cellulose i Tørstoffet naas til følgende Tal i Tab. 39, der angiver Procentmængderne 

 af kulinfril og askefril Pektocellulose i Tørstof. 



Tabel 39. 

 Kutinfri Pektocellulose. Procent af Torstof 



Græsarter 

 A I Italiensk Rajgræs Hø 

 A., — Halm 



15 j Draphavrc Ho 

 B„ — Halm 



Cj A gerhej re Ho 

 C,_, — Halm 



D, Hundegræs Hø 

 Do — Halm 



K, Engsvingel Hø 

 Eg — Halm 



De ved Tabellerne 27 og 34 anførte Bemærkninger om Pektocelluloscprocenterne 

 i Tørstoffet gælder i forslæMket Grad om den kutinfri Pektocellulose i Tab. 39, saa 

 al det vil være unødvendigt at gentage dem her. 



Forsøg paa Bestemmelse af Cellulose ved Glycerin-Svovlsyre 

 Metoden. 



En Metode, der nærmest gaar ud paa ved Hydrolyse at befri Cellulosen 

 for alle andre Kulhydrater og tillige ved Opliedning med et Opløsningsmiddel at 

 fna andre indblandede Stoffer (Æggehvidesloffer og Fedt ni. m.) bortskaffet, er den 

 af J. König angivne Glycerin-Svovlsyre Metode'). Metoden vinder stedse 

 større Tilslutning ved agrikullurkeiniske Undersøgelser, men giver i den oprindelige 

 Form ganske vist ikke noget helt pentosanfril Produkt, selv om Mængden er bragt 

 stærkt ned. E. Kroker har saaledes i König-Cellulose af Enghø kun fundet 

 0,45 — 0,6!» "/o Pentosan, medens de samme Slotler, naar Cellulosen blev fremstillet 

 efter Weende Metoden, gav over 4 "o Pentosan"). Som Max Renker, der har prø- 

 vet Metoden ved Cellulose af forskellig Oprindelse, ogsaa angiver, er König-Cellulose, 

 saaledes som den umiddelbart fremkommer efter Ophedning med Glycerin-Svovlsyre, 

 selv naar Sulfitcellulose danner Udgangspunktet, brunlig farvet'). König har derfor 

 ogsaa fuldstiendiggjort Meloden ved at benytte en Blegning med Ammoniakvand og 

 Brintoverilte, hvorved tillige de ligninagtige Stoffer, som Konig-Cellulosen maatle 



') .1. König: Ztschr. f. Unters, d. Nahrungs und Genussmittcl 1. 8 il8il8). 



— Die Unters, landw. und gewerbl. wicht. Stff. 3tc Aufl. 19(l(i. S. 24'J. 



^) Jahresb. f. Agriculturchemie 1901 S. 146. 

 ä) Max Renker: anf. Std. S. 36. 



