116 



Kønskirtlen har hos Slimaalen sædvanlig en blandet 

 Karakter, saaledes at Dele af den er Æggestok, andre Dele 

 Sædstok; men kun det ene Køn kommer til Udvikling. 



Medens Ungernes Udvikling fra Æg til Fisk, som i 

 det væsentlige kun ved Kønsorganernes Umodenhed af- 

 viger fra de voksne, hos de fleste andre Fisk (men f. Eks. 

 ikke hos Aalen) gaar jævnt og ret hurtig for sig, træffes 

 der hos nogle Rundmunde (Lampretterne) udprægede Lar- 

 ver, som henlever i længere Tid i en fra de voksnes 

 forskellig Skikkelse for derpaa i Løbet af forholdsvis kort 

 Tid at ombytte denne med de voksnes; de øvrige Rund- 

 mundes Udvikling kendes endnu ikke. 



Alle Rundmundene er mindre Fisk med en langstrakt 

 og trind, aaleagtig Form. Deres Levemaade er i hvert 

 Fald i visse Livsafsnit gravende, aadselsædende eller snyl- 

 tende, og det kan maaske antages, at mange af de Afvigelser, 

 Rundmundene viser fra Tværmundene, i hvilke de sikkert 

 har deres nærmeste Slægtninge indenfor Fiskeklassen, netop 

 skyldes dette Liv, der - efter hvad man kender saavel 

 fra Dyr som fra Planter — plejer at medføre allehaande 

 mærkværdige Omdannelser og Indskrænkninger. Mange 

 regner overhovedet ikke Rundmundene som hjemmehø- 

 rende i Fiskeklassen. 



Rundmundenes Orden omfatter kun tyve— tredive Ar- 

 ter. Den deles i to Underordener. 



Oversigt over Underordenerne. 



Næsehulen aabner sig kun paa Overfladen. Ingen 



Skægtraade 1. Helganer (Hy peroårtii). 



Næsehulen aabner sig baade paa Overfladen og 



paa Ganen. Skægtraade findes 



2. Hulganer (H y perotréti). 



1. De helganede Rundmundes Underorden 

 (Hyperoårtii). 



Næseboret ligger oven paa Hovedet, mer eller 

 mindre langt bag Mundranden (Fig. 61); den bagud 



