104 



ringshavet og ved Nordamerikas Vestkyst ned til Californien. 

 I vore Farvande er den meget almindelig i det nordlige 

 Vesterhav, medens den i det sydlige grunde Vesterhav 

 er noget mindre hyppig; i Skagerak og Kattegat findes 

 den vistnok altid, og i hvert Fald til visse Aarstider findes 

 den i Bælthavet ned til Middelfart og Sprogø og i Øre- 

 sund ned til Hveen; den trænger af og til ind i den vestlige 

 Østersø, hvor den baade er taget i Eckernførde Fjord, 

 i Bugten ved Kiel og ved Mecklenburg; den træffes rime- 

 ligvis ogsaa af og til i det sydlige Øresund, thi en Pig- 

 haj toges i August 1881 paa Østsiden af Riigen, og, 

 den er ogsaa taget ved Lando ved Skaanes Nordøstkyst; 

 fra Bornholm kendes den ikke. I Limfjorden trænger 

 den vistnok ind i Nissum Bredning, og i Ringkjøbing 

 Fjord viste den sig i 1912 indenfor Hvide Sande Kanalen. 

 Det synes imidlertid, som om i hvert Fald store Dele af 

 Kattegat er hajtomme om Vinteren, og som Helhed kan 

 Pighajen vistnok betragtes som en omstrejfende Sommer- 

 gæst i vore Farvande, selv om nogle overvintrer bl. a. i Bælt- 

 havet. Undertiden fiskes den i store Mængder; Krøyer 

 beregnede, at der ved Agger i een Nat blev fisket omtrent 

 11,000 Stkr. — et Tal, der fyldte ham med Tvivl, men 

 rimeligvis har været rigtigt; saa langt inde som i Hor- 

 sens Fjord fangedes d. 27. April 1904 600 Stkr. Pighajen 

 holder sig mest nær Bunden paa Dybder fra 25 til godt 

 400 Meter og foretrækker Lerbund; men ved Sommertid 

 gaar den dog ogsaa ind paa lavere Vand, endog ind i 

 Bændeltangsomraadet under Forfølgelse af Fiskestimerne. 

 Den er endog taget inde i Kolding Aa (før 1879). Den er 

 en i høj Grad omstrejfende Fisk, der ofte gaar i Stime. 

 Ved Island har man iagttaget, at det næsten udelukkende 

 er voksne Hunner, der træffes om Sommeren ved Kysten. 

 Den æder ikke blot Fisk (Torsk, Kuller, Hvilling, Sild, 

 Brisling, Hornfisk, Aalekvabbe, Aal), men ogsaa Krebsdyr, 

 Orme, Søpølser og Ribbegopler, hvilke sidste ofte findes 

 i stor Mængde i dens Mave; selv store Torsk og Kuller 

 tager den, idet den kan bide dem over; derimod har 

 Flynderfisk ofte Bidemærker, der synes at stamme fra 

 Hajer, men disse Fisks brede Form synes at redde dem. 

 Det er en almindelig Mening, at det er Hajstimerne, der 

 jager Torsken ud af Kattegat om Sommeren, og at de lige- 

 ledes driver Sildestimerne. 



Pighajen føder Unger, fra tre til elleve, oftest fem 

 eller seks Stykker; de fødes alle paa een Gang eller dog 

 kun med faa Dages Mellemrum. Skønt hver Hun vist- 

 nok kun forplanter sig een Gang aarlig, er der dog ikke 

 nogen bestemt Yngletid, omend maaske de fleste Fødsler 

 falder i Vintertiden eller om Foraaret. De nyfødte Unger 



