92 



hver af Rækkerne. Den tredje Tand fra Midten regnet er 

 mindre end dens Naboer. Hos de ældre Fisk er der en 

 Flig paa hver Side af Tændernes Grund. Første Rygfinnes 

 Forkant ligger en Ubetydelighed længere tilbage end Bryst- 

 finnernes Rod. Sidelinien er utydelig. Huden føles ru, naar 

 man stryger over den bagfra — fremefter; den afsondrer 

 meget og ildelugtende Slim. Farven er oventil sortegraa 

 eller mørkt blaagraa, nedentil hvidlig; mer eller mindre 

 af Rygfinnernes og Halefinnens Bagkant er hvidt. 



Fig. 50. Sildehaj ; ung Hun. (Efter Fries og Ekstrom 

 fra Zoologia danica). 



Sildehajen plejer hos os at være halvanden— halvtredje 

 Meter lang, men den synes i Middelhavet at kunne blive 

 meget større (mindst seks Meter). Vægten af en Sildehaj paa 

 275 cm var 172,5 kg; en anden vejede 282 kg. Sildehajens 

 Udbredelsesomraade er vidtstrakt; den kendes fra Japan, 

 Californien og Ny-Zeeland, og i det nordlige Atlanterhav 

 lever den saavel ved Nordamerikas Kyst som ved Europas, 

 hvor den er almindelig i Middelhavet og derfra op til 

 Norges Kyst; her optræder den sparsomt mod Nord, men 

 er dog taget ved Østfinmarken og ved Murmankysten; 

 ved Island er den ikke almindelig, men forekommer dog 

 rundt omkring Landet; fra Grønland kendes den ikke. I 

 vore Farvande er den almindelig i Vesterhavet, Skagerak 

 og det nordlige Kattegat; den trænger derfra ned i Sundet, 

 hvor den ses ret almindelig i Smaaflokke om Efteraaret; 

 i Samsøhavet toges den ogsaa (ung $, Aarhus Bugten under 

 Helgenæs, d. 28. Juli 1909), og i Bælterne skal den træffes, 

 omend sjældent; dog maa den af og til gaa gennem disse, thi 

 den er taget i den vestlige Østersø (Neustadt paa Holstens 

 Østkyst, 1854), ja endog helt inde ved Mundingen af den finske 



