87 



Steder anvendes af den franske Kystbefolkning; af Leve- 

 ren kan koges Tran, og Huden kan bruges som Slibe- 

 middel. I det nordlige Kattegat kaldes Graahajen Blaahaj 

 og paa Vestkysten Skærie eller Skerri. 



2. Glathajernes Underfamilie (Mustelini). 



Snuden er uddraget i Længden, ikke udbredt 

 paa tværs. Tænderne er smaa og er enten flade, 

 uden Spidser og danner en Brolægning paa Kæ- 

 berne (Fig. 47), eller de har en Midterspids med 

 een eller to smaa Sidespidser. 



Hertil hører fire Slægter, af hvilke een har en Art, 

 som er taget hos os. 



1. Glathaj slægten (Mustélus Cuvier). 

 Øjenspalten er langstrakt. Tænderne er talrige, 

 smaa, ens i begge Kæber, flade eller med meget 

 utydelige Spid- 

 ser og danner en 

 Brolægning paa 

 Kæberne. Smaa 

 Sprøjtehullerfin- 

 des nær bag 

 Øjnene. Sidste 

 Gællespalte sid- 

 der over Bryst- 

 finnernes Rod. 

 Første Rygfinne 



Fig. 47. Kæberne af den i Fig. 48 afbil- 

 dede Glathaj i naturlig Størrelse; under- 

 neden en tre Gange forstørret Tand set 

 ovenfra. (Efter Zoologia danica). 



sidder omtrent lige langt fra 

 Bryst- og Bugfinnerne, og den er ikke meget større 

 end anden Rygfinne. Gatfinnen er meget mindre 

 end anden Rygfinne og strækker sig lidt længere 

 tilbage end denne. Halefinnen har ingen særskilt 



