84 



undtagen hos meget store Eksemplarer, hvor de ofte er 

 glatte. Hos helt unge Fisk er baade Over- og Under- 

 tænderne lidet eller slet ikke skraa. Tænderne sidder i 

 fem— seks Rækker. Brystfinnerne er meget lange, temme- 

 lig smalle og krummede; tilbagelagt naar de til eller 

 bagom første Rygfinnes Forkant. Denne Finne er ligesom 

 Gat- og Bugfinner lille og sidder nærmere Bugfinnernes 

 end Brystfinnernes Rod. Halefinnen er stor; dens øvre 

 Flig, som har en Afsats nær Spidsen, er omtrent saa 

 lang som en Fjerdedel af Totallængden. Huden er noget 

 ru af smaa Knuder. Oventil er de ældre mørkeblaa, 

 blaagraa eller skiffergraa, medens de er lysere paa Si- 

 derne og hvidlige paa Bugen; Snuden er søgrøn og paa 

 Undersiden gullig; Ryg- og Halefinnen er sorteblaa, og 

 Brystfinnerne paa Ydersiden sortagtige; unge Fisk er lysere 

 blaa paa Ryggen og næsten sølvhvide paa Bugen. 



Blaahajen kan blive mindst fire, mulig endog halv- 

 ottende Meter lang og kan veje et Par Tusinde Kilogram. 

 Den forekommer i det stille Ocean ned til Australien, i 

 det indiske Ocean og i Atlanterhavets varmere Dele baade 

 ved den gamle og den ny Verden; den er almindelig i 

 Middelhavet og er ikke sjælden ved Frankrigs Vest- og 

 Nordkyst lige saa lidt som ved Englands og Irlands Kyst; 

 den er ogsaa truffet ved Skotlands Østkyst og ved Ork- 

 neyøerne, og nogle faa Gange har den været endnu nær- 

 mere ved vore Farvande. Saaledes toges en ung Blaahaj 

 paa seksten Decimeter d. 29. November 1883 lige udenfor 

 Christiania, og fra ældre Tid kendes Eksempler paa, at 

 Blaahajer er strejfet igennem vore Farvande og endt i 

 den vestlige Østersø, hvor der c. 1752 fangedes et Eksem- 

 plar ved Kiel og i Begyndelsen af Oktober 1753 toges et 

 3,(; m langt i Travemunde Bugt; mulig er den ogsaa taget 

 ved Skagen (c. 1830). Nyere Beretninger om dens Forekomst 

 hos os (saaledes om Stranding af et c. 2,5 m langt Eksemplar 

 ved Sjællands Odde i November 1915) skyldes vistnok For- 

 vekslinger med Sildehajer. Blaahajen iagttages hyppigst, 

 naar den i godt Vejr følger Skibene eller svømmer nær Land, 

 ofte med Ryg- og Halefinne delvis over Vandet; i Virke- 

 ligheden er den næppe nogen egentlig Overfladefisk, men 

 har snarere sit Tilhold i en Hundrede Meters Dybde; 

 naar den forfølger et Bytte, er Blinkhinden i stadig Be- 

 vægelse, som om Lyset hindrede den i at se skarpt. 

 Dens Hovednæring er Fisk; dens Hunger synes umætte- 



