76 



og rødlige Bagkanter paa Bryst- og Bugfinner; nedentil er 



den smudsighvid eller graahvid med talrige sortagtige 



Prikker og krumme Smaastreger. Tænderne er tilspidsede 



og ikke meget forskellige hos Kønnene; dog har Hannens 



en smallere Rod og en længere Spids. Hannen har to Par 



Brystfinnekarter, og dens Parringsredskaber er meget store. 



Plovjærnsrokken kan blive mindst fjorten Decimeter 

 lang. Den forekommer hyppigt paa flere Steder ved Nor- 

 ges sydlige Kyster op til Trondhjemsfjorden, hvor den 

 endnu er talrig; dens Udbredelsesomraade strækker sig 

 derfor rimeligvis længere mod Nord; i øvrigt forekommer 

 den ved England og — med mindre det drejer sig om en 

 anden Art — ved Frankrig, i Middelhavet og Syd paa til 

 Madeira. Den skal tages af de bohuslanske Storbanke- 

 fiskere ikke blot udfor Jæderen, men ogsaa paa Bankerne 

 udfor Skagerak; den er taget i Christiania Fjord og mindst 

 fire Gange ved det nordlige Bohuslån (November 1889, 

 August 1892, Januar og Marts 1895), og at den endnu ikke 

 vides taget i Skageraks danske Del, er vel nærmest et Til- 

 fælde. Plovjærnsrokken tages som Regel paa en Dybde 

 af 130—200 Meter; den kan dog gaa dybere og af og til 

 ogsaa højere, saa at den endog har kunnet tages ved Bygdø 

 lige ved Christiania (1886). Forplantningsdygtigheden ind- 

 træder ved en Længde af elleve — tolv Decimeter. Æglæg- 

 ningen er rimeligvis som hos de fleste nordiske Rokker 

 ikke strengt bundet til nogen bestemt Aarstid; hovedsagelig 

 foregaar den dog vist om Sommeren. Ægkapslerne er 12 

 —13,4 cm lange uden Traadene og 5,8—7,5 cm brede; de 

 er glinsende mørkebrune, og deres Ydre er opløst i et 

 Lag langsløbende Horntraade. Plovjærnsrokken lever sær- 

 lig af Krebsdyr (som Dybhavsrejen (Påndalus) og Fisk 

 (Sorthaj, Rødfisk)). 



3. Hajernes*) Underorden (Squalida). 



Formen er i Reglen mer eller mindre langstrakt 

 og trind, og der er en jævn Overgang mellem Krop 

 og Hale. Af Gællespalter er der fem — syv Par; 

 de sidder paa Siderne af Kroppen og dækkes ikke 



*) Ordet Haj synes at være den hollandske Form af det gamle nor- 

 diske Ord Haa, men er nu almindelig antaget i Skriftsproget. Vore 

 piskere bruger endnu Ordet Haa (Pighaa, Haakærring). 



