65 



men den er taget ved Vestmannaøerne ved Island og paa 

 Færøbanken sydvest for Færøerne. I vore Farvande er 

 Sømrokken almindelig i Vesterhavet, i Skagerak og i de 

 dybere Dele af Kattegat, men her aftager dens Hyppig- 

 hed mod Syd, saa at den rimeligvis kun sjælden fore- 

 kommer i Bælterne og i Øresund, hvor den dog skal være 

 truffet ned til Saltholmsgrundenes Nordside; i den egent- 

 lige Østersø er den ikke taget, men i den vestlige Østersø 

 kendes den fra fire Fangster (Eckernførde Bugt, Vinter 1824, 

 83 cm og Oktober 1854, 9, 75 cm ; Kiel, April 1858 og 21. Juni 

 1870) og nævnes desuden i en ældre Fortegnelse over Fisk 

 ved Mecklenburgs Kyst; i Limfjorden er et Æg af den fun- 

 det i Nissum Bredning (September 1897), og i Ringkjøbing 

 Fjord er den taget (1911). Om Vinteren skal Sømrokken 

 holde sig paa den bløde Bunds Omraade paa Dybder 

 omkring Hundrede Meter, men om Sommeren gaar den 

 delvis ind paa den blandede Bunds Omraade og træffes 

 paa mindst en Snes Meters Dybde. Den holder sig næ- 

 sten stadig ved Bunden og tager her mindre Fisk, Krebs- 

 dyr (Hummer, Krabber, Rejer o. 1.), Bløddyr, Orme, Pig- 

 hude og Aktinier. Et eller højst to Æg lægges ad Gangen, 

 og Æglægningen synes at foregaa Sommeren igennem. I 

 'Æggelederen omgives Ægget med en hornagtig, aflang 

 firkantet Kapsel, der er c. 6 cm lang og c. 4 cm bred, og 

 som i Hjørnerne løber ud i traadagtige Forlængelser; 

 maales disse med, er Kapslen c. 11 cm lang; i Kapslens 

 Hjørner er der Spalter, hvorigennem Vandet kan komme 

 ind til Ægget. Kapslen anbringes mellem Planter, og 

 naar Ungen er udviklet, slipper den ud af dens ene Ende, 

 hvor Kapselvæggene viger fra hinanden. De spæde Unger 

 søger ind paa lavt Vand. Først naar Hannen har naaet 

 en Længde af over seks Decimeter, er Parringsorganerne 

 fuldt udviklede. Sømrokken er ikke synderlig anset hos 

 os, hvorimod den regnes for god i England og særlig 

 paa Irland. 



2. Tærbe(Råjaradiåta Donovan). 

 Snuden er stumpvinklet. Pandens mindste Bredde 

 mellem Øjnene gaar mer end tre Gange op i Snudens 

 Længde. Rygfinnerne sidder tæt ved hinanden; Bryst- 

 finnernes Hjørner er afrundede. Kroppen er aldeles glat 

 paa Undersiden, men paa Oversiden ru af smaa og større 

 Torne, der alle har en kegleformet, riflet Roddel og fin, 

 spids, bagudrettet Od. Langs Ryggens Midte og hen ad 



