57 



undertiden kan være nogle mindre, tilspidsede Knuder 

 paa Skulderbæltet og midt paa Ryggen. Farven er sorte- 

 grøn eller graablaa oventil, graahvid nedentil; de yngre 

 har ofte lysere Pletter paa Oversiden. 



Pilrokken kan naa en Længde af halvtredje Meter og 

 en Bredde af halvanden Meter; sædvanlig er den langt 

 mindre. Dens Vægt er (i Middelhavet) almindeligvis godt 

 en halv Snes Kilogram, højst en Snes Kilogram, men ved 

 Japan skal den kunne naa Hundrede Kilogram eller mere. 

 Dens Udbredelsesomraade er stort; den kendes fra Japan 

 og Kina, fra det gode Haabs Forbjærg og fra det sorte 

 Hav; i Middelhavet og ved Frankrigs Sydvestkyst er den 

 ikke sjælden; mindre hyppig er den ved det øvrige 

 Frankrig, Holland og England; nogle Gange er den ogsaa 

 taget ved Skotland; fra Norges Kyst kendes den ikke med 

 Sikkerhed, men den synes dog flere Gange at være taget 

 der. Ved Helgoland var den i hvert Fald i ældre Tid 

 velkendt (Schonevelde, 1624); ved Fanø er den taget (før 

 1896). Fra Vesterhavets nordlige Del og fra Skagerak er 

 den ikke kendt. Rimeligvis hidrører to i August 1890 

 hos en Fiskehandler i Skagen forefundne Pilrokker fra 

 det nordlige Kattegat ligesom seks, hvis Fangsted er bedre 

 oplyst (Hirtsholmene, 1830; Frederikshavn, Efteraar 1862, 

 $, 78 cm (Halespids manglede) og August 1871 ; Ska- 

 gens Sønderstrand, o, 95 cm, d. 10. Juni 1882; Nord for 

 Anholt, først i September 1888; 4 Kvml. NO. for Nordre 

 Rønner, 12 Meter Vand, 44 cm, c. d. 13. August 1906). 

 Endelig er Pilrokken taget ved Kullen ($, d. 24. Juli 1849) 

 og i den vestlige Østersø i Bugten ved Kiel (55 cm, d. 21. 

 September 1877). Pilrokken synes saaledes hos os kun 

 at være fanget i Aarets sidste Halvdel, og det drejer sig 

 rimeligvis kun om vandrende Individer. Pilrokken lever 

 paa mindre Dybder og gaar om Sommeren ind paa grundt 

 Vand. Som nævnt gemmer den sig om Dagen i Sandet, 

 men om Natten er den i Bevægelse og kan da fanges i 

 Sættegarn. Dens Føde bestaar af Fisk, Krebsdyr og Blød- 

 dyr. Nogen bestemt Yngletid har den næppe. Fire Æg 

 ad Gangen kommer til Udvikling, to i hver Æggeleder; 

 Ungerne fødes først, naar de har naaet en betydelig 

 Størrelse. 



2. De ægte Rokkers Familie (Rajidæ). 



Kropskiven er i Reglen bred og rhombisk. 

 Hovedet stærkt fladtrykt, saa at Øjne og Sprøjte- 



