37 



fisker da 19 Stør (1.700 kg). Endnu i 1889—92 fangedes i 

 Elbdistriktet mellem 2.450 og 3.780 Stkr. aarlig, medens 

 Fiskedamperne samtidig indbragte 88-201 Stkr. I 1903 

 — 1905 ansloges den tyske Fangst af Stør i Havet kun ril 

 c. 4-6.000 kg. 1 1889—90 fangedes udfor Ejderen 1.222 

 Stkr., i Ejderen 71, i og udfor Elben 3.725, i Weser 7 og 

 i Ems 14 Stkr; tilsammen paa den tyske Vesterhavskyst 

 5.300 Stkr. I Weichsel fangedes 150.000 kg. Nu indskrænker 

 den tyske Fangst af Stør sig til nogle Hundrede Stykker 

 aarlig. 



Overses maa det ikke, at med Størens enorme Frugt- 

 barhed vil et enkelt Aar, hvor Menneskene (ved Vejrfor- 

 hold, Krig) forhindres eller frivillig (ved Lovbestemmelser 

 eller, fordi der er for faa Stør tilbage) afstaar fra at opfiske 

 Størene, og hvor Legen lykkes godt for blot nogle faa 

 Stykker, maaske være i Stand til at bringe Størbestanden 

 paa Fode igen. Men fremfor at slaa sin Lid til denne 

 tvivsomme Mulighed maa man haabe, at det vil lykkes ad 

 kunstig Vej gennem planmæssig Klækning og Opdrætning 

 at standse Tilbagegangen. Allerede siden Midten af Fir- 

 serne i forrige Aarhundrede har man ved Elben og i Amerika 

 kunstig befrugtet Størrogn, som derpaa med mer eller min- 

 dre Held blev klækket i flydende Kasser. Særlig slemt er det 

 med Svampeangreb, men fortsættes Omrøringen af Æggene 

 i længere Tid end nødvendigt for Mælkens Fordeling, fjer- 

 nes Slimen om Æggene, og disse synes da mindre udsatte 

 for Svamp. Man kan ogsaa hindre Æggene i at gro sam- 

 men i Kager ved at røre dem med Ler, som binder Slimen. 

 I Amerika har man steriliseret Klækkevandet ved Kogning 

 og gennemluftet det før Brugen. Vil man fordele Æggene 

 paa Granris i Klækkekasserne, maa selvfølgelig det klæ- 

 bende Slimlag bevares; er Æggene først klistrede fast, 

 bliver de siddende, da Slimen i Løbet af en halv Timestid 

 hærdner. Det er langtfra let at skaffe det nødvendige 

 Rognmateriale, som tillige er kostbart; de ikke fuldmodne 

 Hunner lader sig ikke opbevare til Brug, da Æggene saa 

 bliver daarlige. Hannerne kan man holde i Reserve, og 

 man bruger nu endog at gemme den afstrøgne Mælk i en 

 Termoflaske med Is til senere Brug. Endnu synes Klæk- 

 ningen at give daarlige Resultater, saa snart den skal ud- 

 føres i stor Stil. Herpaa faar man vel raadet Bod, og kunde 

 man naa at holde Yngelen nogen Tid i Damme i Stedet 

 for at sætte den ud som spæd, vilde der ret blive Haab 

 om et godt Resultat. (Russerne synes nu at have gjort 

 store Fremskridt med Klækning og Opdræt af Sterletten 

 ved Volga). Bedres Størbestanden igen, vil vi rimeligvis 

 ogsaa faa vor Del af Udbyttet, hvilket med de nuværende 

 høje Priser kunde være ønskeligt nok. Da vi heller ikke 



