32 



(Acipénser huso), thi denne Art siges at have naaet en Vægt 

 af 1.500 kg, og selv om dens sædvanlige Vægt er langt rin- 

 gere, naar den dog almindelig 550 kg. Kæmperne bliver 

 dog sjældnere og sjældnere, men endnu i 1911 fangedes 

 ved Jarilofca en Stør (Huse?) paa over 700 kg. 



1. Stør (Acipénser sturio Linné). 



Snuden er hos de ældre halvt kegleformet eller næsten 

 pyramideformet, stundom noget nedtrykt; yderst er den 

 noget tilspidset eller stump; dens Længde indeholdes fra 

 næppe mere end to til henved tre Gange i Hovedets Længde, 

 Hos de yngre er Snuden smal, tilspidset, noget nedtrykt 



^sT- 



m 



Fig. 16. Stør; c. 9 dm lang. (Efter Zoologia danica). 



og saa lang, at dens Længde kun gaar een trekvart til to 

 Gange op i Hovedets Længde. Underlæben er opsvulmet 

 og i Midten delt. Skægtraadene er trinde og tilspidsede 

 eller næsten børsteagtige og har ingen Vedhæng. Af Ryg- 

 skjolde er der ti til tretten; hvert af dem er højest paa 

 Midten med aftagende Højde saavel fremad som bagud; 

 det forreste er stort og hænger sammen med den øvre 

 Nakkeplade, som kiler sig mer eller mindre langt ind mel- 

 lem Issepladerne. Antallet af Sideskjolde ligger mellem 

 fireogtyve og fyrretyve; Pladerne er store og sidder hin- 

 anden nær, men støder ikke sammen udvendig. Knogle- 

 kornene mellem Skjoldrækkerne har oftest en stjerne- 

 dannet Overflade, men der optræder ogsaa karnlignende 

 Dannelser, og Halespidsen viser paa den Strækning, hvor 

 den er indesluttet mellem Halefinnens Flige, en tæt Be- 

 pansring af Knogleplader i skraatløbende Rækker, hvilke 



