132 



gaa flere Gange. Rimeligvis foregaar der ikke under sæd- 

 vanlige Forhold en saa vældig Slimudskillelse; denne er 

 formodentlig en Følge af de ved Fangsten fremkomne una- 

 turlige Leveforhold, formindsket Tryk og lignende; Slim- 

 aalen taaler da heller ikke længe at være i slige Smaa- 

 beholdere, men sænkes den til Bunds paa Dybet i Hytte 

 fad, holder den sig levende i Maaneder. Formodentlig 

 sidder Slimaalen i den bløde Lerbund beskyttet af et Slim- 

 rør mod Smuds. Medens man tidligere troede, at Slimaalen 

 var tvekønnet, som yngre Han, som ældre Hun (protandrisk 

 Hermafrodit), er man nu kommet til det Resultat, at dens 

 Kønsorgan vel er tvekønnet i sit Anlæg, men enten er 

 Æggestokdelen veludviklet, medens Sædstokdelen er (og 

 vedbliver at være) rudimentær, eller ogsaa er det omvendte 

 Tilfældet; der synes i øvrigt at være en Del golde Slimaal. 

 Kønnet lader sig ikke bestemme med Sikkerhed hos Slim- 

 aal under 20 cm, men fra 22 — 23 cm lader det sig nogen- 

 lunde let gøre. Slimaalens Æg er meget ejendommelige; 

 foruden de smaa uudviklede Æg kan man hos de modne 

 Hunner træffe indtil 25 store, langstrakte Æg; naar disse 

 er helt modne, er de 17—25 mm lange, elliptiske, omgivet 

 af en fast, næsten hornagtig Skal, som i hver Ende har 

 en Dusk Traade paa 4—5 Millimeters Længde; hver Traad 

 har en ankeragtig Knop i Enden; Æggeblommen er okker- 

 gul og skinner gennem den brunlige Æggeskal. Denne har 

 en Pore (Mikropyle; se Del I, Side 30), og det er sand- 

 synligt, at Befrugtningen sker efter Æglægningen. Man 

 har ogsaa fundet de aflagte Æg, som laa paa Bunden i 

 Klaser eller Bundter, fasthæftede med Ankertraadene i en 

 traadet Slimmasse. Legen synes at foregaa til alle Aars- 

 tider, men hvorledes er ikke kendt. Man ved heller intet 

 om Æggenes Udvikling. I den ene Ende af Ægget kan der 

 løsne sig et Laag ligesom paa en Buddike, men om den 

 udslippende Unge er en Larve, eller om den allerede har 

 de voksnes Skikkelse, vides ikke. De mindste Slimaal, 

 man kender, maalte c. 6 — 7 cm og havde de voksnes Ydre, 

 saa det er rimeligst, at Slimaalene i Modsætning til Negen- 

 øjnene ikke har nogen Larvetid. Ejendommelig nok synes 

 Slimaal af en vis Størrelse ofte at holde sig paa bestemte 

 Steder af Bunden, saa at alle de paa eet Sted fangede er 

 ens lange. Slimaalen kan næppe svømme ordentlig; kastes 

 den i Vandet, synker den lige ned, medens den vrider sig 

 som en Regnorm; mulig er dog de yngre, som har mere 

 udviklede Finner, bedre til at svømme. 



Nogen Anvendelse har Slimaalen ikke, selv ikke som 

 Agn. Den er i udpræget Grad en for Fiskeriet skadelig Fisk. 



