27 



stillede. De uparrede Finner støttes af lignende 

 Straalebærere som Benfiskenes; dog er Straalebæ- 

 rernes yderste Led ikke synderlig bevægeligt hos 

 Bruskganoiderne, hvorfor Finnerne bliver temmelig 

 stive. Ganoidernes Finnestraaler er alle Benstraa- 

 ler ligesom hos Benfiskene. Kanten af Finnerne 

 er ofte mer eller mindre dækket af taglagte Ben- 

 plader (Fulcra). 



I Huden er der sædvanlig Benplader eller Skæl; 

 disse kan have et ydre glinsende, emaillelignende 

 Lag. Hudtænder kan ogsaa forekomme, men ikke . 

 i stort Antal. 



Hjertet bestaar af Forkammer og Hjertekammer 

 samt af en Hjertekegle (Conus arteriosus), der indvendig 

 bærer flere Rækker hindeagtige Klapper. Hjertekeglen 

 fortsætter sig direkte i Pulsaarestammen, undtagen hos en 

 enkelt Benganoide, hvor der mellem dem er indskudt en 

 Pulsaaresvulst som Benfiskenes. I Modsætning til den 

 hvide Pulsaaresvulst er Hjertekeglen rød og muskuløs. 



Aandedrætsorganerne adskiller sig fra Benfiske- 

 nes ved, at Kulissen mellem hver Gælles to Rækker Gæl- 

 leblade (jvf. I Fig. 12) er temmelig høj, samt ved at Gælle- 

 bladsrækken paa Gællelaagets Inderside (altsaa paa For- 

 siden af første Gællespalte) ofte er veludviklet. Hos nogle 

 Ganoider findes Rester af en allerforreste Gællespalte, 

 idet der er en Gennemboring — det saakaldte Sprøjtehul — 

 foran Tungebensbuen, hvori der kan sidde Gælleblade. 



Øjnene har ingen „Processus falciformis"; i dets 

 Senehinde er der (hos Støren) et meget tykt Brusklag, og 

 dets Aarehinde har et skinnende Lag „Tapetet". 



Ørerne mangler Høresten. 



I Tyndtarmen findes en Dannelse, der ikke kendes 

 hos Benfiskene, men derimod genfindes hos alle andre 

 Fisk undtagen Slimaalene; det er Spiralfolden, der er fæ- 



