23 



1. Stor Næbsnog (Ne ro phisophidion Linné), 



Snudens Længde gaar godt to Gange op i Hovedets. 

 Hovedets Længde gaar omtrent 6—9-/3 Gang op i Afstan- 

 den fra Snudespids til Gat og omtrent 15—19 

 Gange i Totallængden. Gattet ligger under den 

 forreste Del af Rygfinnen. Halefinne mangler helt. \ 

 Farven er oventil olivengrøn, nedentil gullig; paa \ 

 Siderne er der talrige smaa, afrundede, hvidlige '; ^ 

 eller blaahvide Pletter; paa Hovedets bageste Del ' .H 

 findes nogle fine, blaa Længdestriber, der løber et i ^ 

 Stykke hen ad Kropsiden; undertiden kan der ; .2 



være udviklet flere blaalige eller blaagrønne Stri- ) S. 



■ j o 

 ber og Pletter. Kønsforskel viser sig (foruden i i ^ 



Hannens Ægmasser) særlig i, at Hannen fortil er ,j ^ 

 trind, medens Hunnen som ældre er sammentrykt j £ 

 og har en lav Hudkøl fra Nakke til Rygfinne og ] "^ 

 en højere Hudkøl fra Gællebro til Gat. 



R 34-40; G 0; Br 0; Bu 0; H 0. 

 Hunnen af den store Næbsnog kan blive indtil 

 303 mm lang, medens Hannen ikke synes at blive 

 over 250 mm. Arten findes i hele Middelhavet 

 (og det sorte Hav?), ved Frankrig og England og 

 gaar ved Norge i hvert Fald til Trondhjemsfjorden, :| 

 hvor den er hyppig; fra Island kendes den ikke ^ ©^ 

 med Sikkerhed; mere mærkeligt er det, at den || S 

 mangler ved Vesterhavets hollandske og tyske f •§ 

 Kyst. Særlig almindelig er den ved den skan- | z 

 dinaviske Halvøs sydlige Kyster og i vore Far- 

 vande, og den gaar i Østersøen helt ind til Bun- 

 den af den finske Bugt og langt op (til 60°— 62° n. Br). 

 i den bottniske. Den lader sig saaledes endnu min- 

 dre end den almindelige Tangnaal, med hvilken 

 den for en stor Del har Opholdssted fælles, af- 

 skrække af brakt eller næsten ferskt Vand. I Ring- 

 kjøbing Fjord vides den dog ikke at have været 

 før Gennemgravningen af Hvide Sande (Marts 1910), 

 men den 1. Juli 1910 toges fem Stkr. i Nyminde- \^, 

 strømmen. Den store Næbsnog hører hjemme blandt ^; 

 Plantevækst særlig i Bændeltangsomraadet og maa- 

 ske lidt dybere. Svømmer den, holder den Halen rolig 

 udstrakt, og kun Rygfinnen bevæges. Men sædvanlig sid- 

 der den i Tangen med Halen snoet om en Stilk og holder 



1 S 

 (/5 



