18 



det, som om en bestemt Fase i Udviklingen ganske er undergaael den Kommissions 

 Medlemmer, som havde sat sig til Opgave at udrede Ringkøbing Fjords og dens 

 Dannelsesmaades Historie. De synes ikke at have haft noget Kendskab til Groves 

 Arbejder eller at have haft Øje for den gennemgribende lîetydning, Corophierne 

 har haft for Forvandlingen af Tippernes oprindelige golde Sandørkner til Danmarks 

 frodigste Græsgange. Jeg haaber senere at kunne vise, at der i Tippernes Ud- 

 viklingshistorie har været et Stadium, da Landet kun har været en mægtig Coro- 

 phium-Vade; længst imod Vest er dette Stadium forlængst passeret, men paa den 

 østlige Side holder det sig endnu ; Loerne er Resterne af de gamle Corophium- 

 Vader, der endnu om Vinteren og ved Højvande staar under Vand. Over deres 

 vidtstrakte Flader findes hist og her, pletvis forekommende, uddøende Corophhim- 

 Kolonier, men Sporene af deres Virksomhed kan være meget synlige. 1 det Marsklag, 

 som Corophierne samler, fæster Planterne Bo ; jeg betvivler, at disse uden Corophiernes 

 Hjælp i Løbet af knap 200 Aar vilde have været i Stand til at skabe denne Ørken, 

 som Tipperne den Gang var, om til en frodig Græsgang. 



Efter mine Iagttagelser paa Tipperne er jeg vel tilbøjelig til at slutte mig til 

 Groves Anskuelser, men skulde dog tro, at han, paa andre Dyrs Bekostning, noget 

 vel ensidigt har fremhævet Corophiernes Betydning for Marskdannelsen. Da jeg 

 imidlertid ikke kender Groves Lokaliteter, og da Marskdannelsen efter del Kendskab, 

 jeg foreløbig har, ingenlunde nødvendigvis synes at foregaa ganske paa samme Maade, 

 kan Groves Iagttagelser for hans Lokaliteters Vedkommende meget vel være korrekte. 



Det synes ikke at have staaet klart for Gi'ove, at Slikken ved Corophiernes 

 Virksomhed gennemekskrementeres; Paavisningen heraf er, som vi senere skal se, 

 ikke uden Betydning, naar Talen bliver om at indordne Marskdannelserne under 

 de gaMigsc Betegnelser for de i vor Tid opstaacdc Jordarter. 



2. Slik -Vaderne. 



Den Slikvade, som findes i Bugten øst for Nordby (se Fig. 1), har Prof. Warming 

 gentagne Gange omtalt'). Da han intet nyt har at meddele her, hvad angaar 

 Planternes Betydning med Hensyn til at gribe og fastholde de af Floden tilførte 

 fine Slikdele, henvises herom til de anførte Steder. 



Om Dyrelivet paa Slikvaderne skal jeg derimod meddele følgende. 



Medens Dyi-ene ved alle de Landvindingsprocesser, hvor det allejrede Materiale 

 bestaar af Sand, ubetinget spiller en langt større Rolle end Planterne, træder de 

 derimod overalt, hvor det oprindelig aflejrede Materiale er Slik, tilbage i anden 

 Række; Slikken samles og Marsken opbygges aldeles overvejende ved Planternes Hjælp. 



') Videnskabelige Meddelelser I89U; Hotanisk Tidsskr. Hd. 19 il8i)4) og Bd. 25 il902). 



