20 



Hydrobier findes oppe i den færdige Marsk; de er her ulvivlsonil komne for høji 

 op, hidførte af Flodbølgen under Højvande; Hovedmassen dør rimeligvis; tit er 

 Jorddunden ganske dækket med hvide //i/f/rob/a-Skaller. 



Undersøges Slikken mikroskopisk, synes den overvejende at bestaa af dødt 

 Materiale, indeholdende Diatoméer, Cj'ster, Huse af Tintinnider, blaagrønne Alger etc. 

 Dyrelivet er mænkelig ringe. Det studeres bedst paa Materiale, der er indsamlet 

 ved at trække Planklonnettet gennem Zosteraaw; det bestaar vistnok overvejende 

 af strandet Plankton blandet med en paa Lokaliteten hjemmehørende artfattig 

 Fauna: Ostracoder, Copepoder, særlig Canthocamptus-AvlL'r , en Del Nematoder, 

 Planarier og talrige Oligochæter. 



Da Sneglene af alle ovennævnte Dyreformer øjensynlig spiller den største 

 Rolle paa Slikvaderne, var det ønskeligt, al disses Levevis her blev nøjere studeret. 

 For den, der ikke bor derovre, er dette en meget vanskelig Sag. Angaaende 

 Ernæringen tør kun siges, al Hydrobierne antagelig æder de paa Vadens Overflade 

 strandede Alger'); hvorvidt Litlorinerne, der forøvrigt angives at være Rovdyr, her 

 gør det samme, faar staar hen. Man maatte vente, at der i Forplantningsperioderne 

 kunde paavises enorme Mængder af Ægkapsler; saadanne er dog endnu ikke sele. 



Jeg dannede mig i sin Tid den Opfattelse, at Slikvadernes Myriader af 

 Littoriner og Hydrobier udelukkende bestod af Materiale indført med Bølgerne, og 

 som, trængte ud af deres egentlige Udbredningsomraade, herinde vegeterede en kort 

 Tid for derpaa al gaa til Grunde. Navnlig havde jeg tæmkt mig, at der om Vinteren 

 vil finde en aim. Bortdøen af Snegle Sted, særlig paa saadanne Tidspunkter, hvor 

 Vaderne frøs. Om Foraaret vilde der da finde en Invasion Sled af alle de Individer, 

 der nærmere ved Vadens Yderrande havde kunnet overvintre paa dybere Vand. 

 Jeg formoder, at denne Anskuelse stadig indeholder en Del rigligt, men tilføjer, at 

 den afkræftes af den i Dec. 1903 paavisle Kendsgæ-rning, al der paa den frosne 

 Vades Overflade laa talløse, halvt nedgravede Littoriner og Hydrobier, der efter at 

 være bragte hjem hurtigt kom til Live igen. Hvorlænge Dyrene kan taale at fryse, 

 faar iøvrigt staa hen. 



Slikvadernes Dyreliv i geologisk Henseende. 



Som ovenfor berørt spiller Dyrene som landvindende Faktorer paa Slikvaderne 

 en langt mindre Rolle end Planterne. Del er her Planlerne, der aldeles overvejende 

 er sliksamlende og marskdannende. Dog bidrager Snegleslimen vistnok en hel 

 Del til at holde paa Slikpartiklerne. Tager man to Skaale og lader Slik bundfælde 

 sig i dem begge, sætter man dernæst Snegle i den ene men ikke i den anden, ser 



') Paa Overfladen af Slikvaden findes ikke faa Alger foruden blaagrønne, f. Eks. Ectocarpiis littoralis, 

 ofte i store Mængder, Entcromorpha intestinalis og E. clatltrata o. a. ; desuden lever her mange Diatoméer 

 (se det følgende). Selv i Slutningen af December kan mange Alger findes ganske friske. Paa Kveller- 

 bund fandtes ligeledes i December brune Overtræk, der bestod af uendelige Mængder af Diatoméer, 

 hvoriblandt mange levende ise i det følgende. E. W. i. 



