21 



man, at Slikkens Overflade i den Skaal, der har Snegle, hnrtig bliver slimet og 

 viser større Sammenhængskraft end Overfladen i den Skaal, hvor Sneglene ikke 

 findes. For at forstaa, at Snegleslimen virkelig har sliksamlende eller snarere 

 slikfæstnende Betydning, maa man erindre, at Hydrobier og Littoriner findes i 

 Millioner, og at deres Spor lader sig paavise overalt. 



Undersøger man nærmere Vadens Overflade særlig i Vandpytterne og i Ebbe- 

 tiden, ser man, at Overfladen er dækket med talløse pølseformede, en Millim. lange, 

 rødbrune Legemer. Nærmere beset viser det sig, at disse Legemer er Ekskre- 

 menter; uafhængige af hinanden gjorde Prof. Warming og jeg i to paa hinanden 

 følgende Dage ganske samme Iagttagelse. Ved Forsøg med Hydrobier og Littoriner 

 i Skaale forvisser man sig om, at det er disses Ekskrementer, man har for sig. 

 Man bliver klar over, at hele Vadens Overflade i Virkeligheden er et Ekskrementlag; 

 ved en mikroskopisk Undersøgelse af Vadens dybere Lag kan man ogsaa her finde 

 de talløse, formede Smaalegemer. Det er ikke for meget sagt, at alt det af Havet 

 opskyllede Materiale undergaar en PLkskrcnienteringsproces, ved hvilken det i alt 

 Fald for en Tid omdannes til formede Ekskrementboller; heri ligger formentlig 

 Dyrelivets største og hidtil ikke forstaaede Betydning. 



Sammenligner man Resultaterne fra Undersøgelserne over Sandvade og Slik- 

 vade med hinanden, ser man, at det af Havet opskyllede Materiale, hvad enten det 

 er Sand eller Slik, undergaar en Ekskrementeringsproces, hvis Resultat er af noget 

 forskellig Natur. 



Ved den Ekskrementering, Materialet undergaar ved Sandormen, bliver Resul- 

 tatet kun, at dette underkastes en Sortering, der har til Følge, at de rene Sand- 

 vader uden eller de kun med lidt Slikmateriale blandede Vader opstaar. Paa Grund 

 af Sorteringen flyttes Hovedmassen af Slikken indad og samles i et Bælte 

 nærmere Land. 



Ved de Ekskrementeringsprocesser, som Materialet derimod undergaar dels i 

 Coro/)/iiH7J)-Bæltet, dels over alle Slikvader, gøres i begge Tilfælde Begyndelse til 

 Marskdannelsen. Geologisk set hører denne derfor ind under Begrebet Gijtjer; 

 jeg skønner derfor ikke rettere, end at Slik-Marsken, at dømme efter den ved 

 Nordby, vistnok overvejende kan betragtes som marin Stramhjijtje. 



Jo mere urolige de Forhold er, hvorunder Slikaflejringen foregaar, og jo mindre 

 den aflejrede Slikmængde i det hele er, des mere er ogsaa Assistance fra Organ- 

 ismernes Side nødvendig, for at Markdannelsernc kan komme i Stand (Sandvader); 

 hvor Slikken derimod aflejres under rolige Forhold, og hvor Slikmængden er stor, vil 

 Marskbunden antagelig opstaa ved simpel Aflejring af Flodbølgens medførte Materiale 

 (Slikvader); organisk Assistance ved denne Aflejring er slet ikke nødvendig; men 

 da en saadan ydes hovedsagelig ved Planternes sliksamlende Evne, men ogsaa til 

 Dels ved Dyrenes Slimafsondringer, sker Tilvæksten hurtigere end, hvis denne 

 ikke fandtes. 



